220 IN :MEMORIAM. 
het. Från vistelsen i Rom daterar 
sig episoden, då han drog sin värja 
för en svensk kvinnas ära. Några 
italienska officerare hade å en restau- 
rant förolämpat en svensk fru och 
tillrättavisades kraftigt av WACHT- 
MEISTER. Detta ledde till en duell, 
där han blev rätt allvarligt skadad. 
Under år 1881 åtföljde WACHT- 
MEISTER prins Carl på dennes resa 
till södra Frankrike. Den 1 decem- 
ber 1882 blev han attaché i Wien och 
var där en tid t. f. chargé d'affaires. 
Avsked tog han från den diplo- 
matiska banan den 24 mars 1883 för 
att flytta till sin fädernegård Tistad 
och ägna sig åt dess skötsel. Till 
AvGust Kung, foto. en början togs dock hans tid i an- 
Fig. 2. FREDRIK WACHTMEISTER 1869. 
språk i hemlandet förhovmannabanan. 
Han blev sålunda kammarherre hos 
dåvarande kronprinsen den 12 november 1884, och på sommaren samma 
år följde han dåvarande kronprinsessan till England. Under denna resa 
lärde han känna sin blivande maka, hovfröken LOUISE ULRIKA SOFIA AF 
UGGLAS. Den 22 november vigdes han vid henne genom hovbröllop i 
Stockholm, varefter de nygifta flyttade till Tistad. Under tiden ?/; 1889 
—?2/, 1898 var han sedermera tjänstgörande kabinettskammarherre. Detär 
antagligt, att greve WACHTMEISTER med sin självständiga natur var mindre 
road av hovlivet. Så mycket större var däremot hans tillfredsställelse att få 
ägna sina krafter och sin arbetslust åt lanthushållningen å det fäderneärvda 
godset. 
Tistad tillhör ett av Sörmlands yngre större gods och dess anor räknas 
ej tillbaka i tiden längre än till mitten av 1600-talet. Det ägdes först av 
en SPARRE, men övergick genom gifte till friherre SCHERING ROSEN- 
HANE. Rosenhanarna ägde godset till 1801. Särskilt var det FREDRIK 
BENGT ROSENHANE som helt omskapade Tistad. Under hans tid ut- 
fördes de största odlingarna och uppbyggdes (åren 1766—1771) det nu- 
varande slottet i italiensk stil efter ritning av överstelöjtnant HOPPE. 
Denne ROSENHANE gjorde Tistad till en mönstergård både i stil och 
odling för sin tid. Om honom yttrar OLOF ENEROTH karakteristiskt 
i >»Herrgårdar uti Södermanland»: »Han är icke särskildt upptagen i 
"Biografiskt lexikon', såsom flera andra af slägten. För landets odlare 
har icke hittills funnits något rum i dess häfder. Att hafva gjort några 
