FREDRIK WACHTMEISTER. 241 
Jordfästningen ägde rum i Stockholms 
storkyrka den 12 september, i närvaro av 
Konungen och de främsta representan- 
terna för politik, ekonomi, vetenskap och 
konst. Rikets ärkebiskop lyste frid över 
stoftet, som sedermera den 14 september 
nedbäddades i en grav av blommor å Bärbo 
kyrkogård. Över 200 kransar hade sänts 
från enskilda vänner och korporationer. 
FREDRIK WACHTMEISTER sörjes när- 
mast av förutom änka tvenne söner och 
tre döttrar. Den äldste sonen NILS, som 
är officer men även genomgått Alnarps 
lantbruksinstitut, har nu övertagit Tistad. 
Den andre sonen SCHERING har studerat 
INUPpsala och är ouanställd vid svenska, 18593 Baksidan, av den! plakett, 
beskickningen i London. Av döttrarna är RA FRE Re 
E till WACHTMEISTERS ära, 
MAUD änka efter hovrättsnotarien HENRIK 
VULT VON STEIJERN, DAISY hemma hos modern och GUNILLA gift med 
byråsekreteraren i utrikesdepartementet ERIK BOHEMAN. 
Anförvanternas sorg vid FREDRIK WACHTMEISTERS grav delas av 
vida kretsar i vårt land, ja även utanför våra landamären. Det råder 
ej mer än en mening därom, att med honom en av vår samtids ädlaste 
karaktärer gått bort. Hans gärning prövades i de ansvarsfullaste värv, 
varmed en medborgare kan betros och å skiftande områden, och över- 
allt fyllde den gärningen de mest anspråksfulla mått. 
Men det är ej blott minnet av vad han verkat såsom statsman, äm- 
betsman, konstvän, godsherre, vilket sent skall glömmas i Svea rikes 
hävder. Såsom en ädel människovän, den där aldrig dömde hårt utan 
ofta hade ett försonande ord jämväl för dem, vilkas strävanden han ej 
delade, och såsom en vänfast kamrat för alla dem, som hade förmånen 
att komma honom närmare i livet, skall glansen av hans namn aldrig 
förblekna. I deras minne skall alltid återkomma hur hans blick lyste 
mot dem med välvilja och ej sällan med en förtrolig, humoristisk glimt. 
Allra längst skall FREDRIK WACHTMEISTERS minne älskas och vördas 
av den svenska skogens målsmän och vänner; och det gläder dem att 
veta, att hans hjärta och intresse sällan så helt och fullt var med som 
i skogsmännens krets såväl vid allvarliga förhandlingar och menings- 
utbyten i det svenska skogsväsendets livsfrågor som vid utflykter och 
studier i skogarnas djup. GUNNAR SCHOTTE. 
