250 NILS LUNDGREN 
nämaste. Om en större variation i prissättningen skall kunna ske, är 
det emellertid ett grundvillkor såväl för själva prissättningen som för 
kontrollen av densamma att förskaffa sig en roggrann kännedom om 
vilka faktorer som inverka på arbetssvårigheten och till vilken grad de 
göra detta. 
För detta ändamål ha vid Uddeholms Aktiebolags skogar i Värm- 
land hösten 1918 några undersökningar gjorts över arbetstiden vid hugg- 
ning av kol-, kast- och pinnved och lämnas här en redogörelse för denna 
undersökning och dess resultat. 
Undersökningen omfattade huggning av kolved, kastved och pinnved 
jämte vedens hopsamling och uppläggning, varjämte en del mätningar 
gjordes för bestämmande av fastmasseprocenten för såväl i res som i 
löst mått upplagd ved. 
Provhuggningen verkställdes å rotstående skog, huvudsakligen i gall- 
ring. Arbetet utfördes av vana skogsarbetare spridda på 8 av Udde- 
holms 9 revir. I en P. M. påpekades för dem, som hade hand om ut- 
valet av arbetare, att det ej var nödvändigt att sträva efter att få arbe- 
tare med samma arbetsförmåga; huvudsaken var att förmå den enskilde 
arbetaren att under den tid han provhögg arbeta med samma inten- 
sitet. De angivna tiderna få därför endast tagas i relationsförhållande 
till varandra och ej som betecknande för de tider en arbetare vid vanlig 
ackordshuggning använder. 
I de längre fram införda tabellerna har dock för jämförelses skull an- 
givits den arbetskvantitet som uträttats på 3 effektiva arbetstimmar, vil- 
ket ungefär torde motsvara ett dagsverke. 
Tid togs och protokoll fördes av särskilt folk. Härvid antecknades 
för varje träd: trädslag, brösthöjdsdiameter inom bark, formklass, ålder, 
längd upphugget virke, mittmått på den upphuggna delen, tid för fäll- 
ning, kvistning, barkning, kapning, klyvning, hopsamling och upplägg- 
ning, avstånd mellan stubben och reset eller kasten samt datum och 
väderlek. 
I regel sammanslogs tiden för fällning, kvistning, barkning, kapning 
och klyvning för sig samt tiden för hopsamling och uppläggning för sig. 
I en mindre del av materialet bibehölls emellertid uppdelningen i 
förut nämnda moment. 
Sedan protokollen över arbetet insänts till Skogskontoret överfördes 
anteckningarna på små kort, ett kort för varje träd. 
För att nu finna relationen i arbetssvårigheten vid olika kombinationer 
gjordes först ett försök att på en del av materialet för varje arbetare 
uträkna det procentuella förhållandet mellan de arbetstider han använde 
för olika fall. Genom sortering och sammanföring av sådana kort där 
