HUGGNING AV KOL-, KAST- OCH PINNVED 25 
on 
Tab. V. Provhuggning av pinnved. 
Fällning, kvistning, kapning och klyvning av !/, meter lång pinnved. 
Trädets diameter inom bark | 
; REA SA 2-5 10-— 10 |11-—-£5/10—20|/21--251 20 | Summa 
vid brösthöjd i cm 5 ka 5 
| 
Undersökningsmaterial: | 
Antal träd: 
MaA ER sar der ont st. 36 50 27 15 6 -— 134 
(TREA TNA mö SARAS Se BELEESt ERR NG 44 45 22 11 3 = 125 
UÄDNE ps POE ARE » 49 65 24 12 3 2 155 
Summa 129 160 73 38 12 2 414 
Innehållande: | 
Fastmassa pinnved ARS SNRA fm? 0.703 4,613 6.473 8,297 3,968 0,781 | 24,837 
- 
Antal bitar å !/, meter...| st. 1,184 | 2,432 | 1,586 | 1,0481 355 43 6,648 
Tid för huggning (ej hop- 
samling o. uppläggning) sek. | 16,139/ 63,378| 86,133 90,439 38,360| 6,405 | 300,854 
PR TRA 
Medeldiameter vid bröst- 
HÖJA ANG: NS ok dare sn cm 4 8 2 18 TF 
152 (0) (åå Se brer Sd MARE FREE mtr 5 8 11 14 
Antal bitar pinnved å !/, 
TING [OEI AA a ESA de a st. 9,2 15;2 | 21,7) 27,0) 2056 
Pr bit å "|, meter: 
Diameter på mitten ...... cm 359 og TUSTO,T |F 14335 Fi LOGG, | V2E,4 
| 
BASÖmASSE TT I båd aAa os ER fm? | 0,0006 | O,0019 | O,004 0,008 | O,orr2 | O,018 | 
Tid för huggning (ej;hop- | | | 
samling o. uppläggning) sek. | 14 26 54 86 108 
Genom grafisk uppställning, se fig. 1, erhölls så längdens inverkan, 
skild för bitar med olika stor fastmassa. 
Resultatet härav framställdes på nytt såsom i fig. 2 schematiskt visas. 
I fig. 2 ha de i fig. 1 funna punkterna sammanbundits med räta linjer, 
vilka något utdragits åt båda sidorna. Här har alltså det antagandet 
gjorts, att arbetstidens minskning vid tilltagande trädhöjd (egentligen 
den upphuggna delens längd) följer en aritmetisk serie. 
För de jämförelsevis små längdförskjutningar som det här är fråga 
om, torde detta nog också vara fallet. TI alla händelser bör en avvikelse 
icke ha någon nämnvärd betydelse. 
För att utröna en dylik eventuell avvikelse borde materialet ha upp- 
delats i åtminstone 3 längdklasser. Då varje längdklass på grund av 
kolvedbitens längd omfattar 3 meter, skulle en tredelning förutsätta en 
variationsvidd på minst 6 meter inom varje centimeterklass, eller nära 
dubbelt så stor som den visat sig vara. 
En undersökning av fig. I visar, att för ett träd av omkring medellängd 
en ökning med en meter av längden kolved pr träd inom varje dia- 
