HUGGNING AV KOL-, KAST- OCH PINNVED 259 
denna siffras riktighet, då det ju är möjligt att främmande faktorer fått 
alltför stort spelrum i det jämförelsevis knapphändiga materialet, med- 
delas här likväl resultatet, vilket utvisade c:a 1,7 Yo ökning respektive 
minskning av arbetstiden för en meters ökning respektive minskning av 
medellängden. 
En uppdelning av materialet i tall, gran och löv för att utröna träd- 
slagets inverkan på arbetstiden lämnade intet bestämt utslag och visade 
endast små variationer kring medeltalet. 
Vid ett approximativt bestämmande av arbetspriset för kastvedhugg- 
ning skulle man alltså icke behöva taga hänsyn till trädslaget och ej 
heller till höjden, vars inverkan, att döma av denna undersökning, är 
rätt obetydlig. Man har alltså endast att på ett eller annat sätt be- 
stämma medelbitens mittdiameter eller antalet bitar pr lösmeter. Här, 
liksom då det på andra ställen i denna uppsats talas om bitar pr lös- 
meter, menas antal okluvna bitar som gå åt för att tillverka en lösmeter 
på vanligt sätt kluven och upplagd ved. En undersökning av relationen 
mellan arbetstiden för huggning etc. av en lösmeter och antalet bitar 
pr lösmeter visar, att om man tager tiden för huggning etc. av en Im” 
innehållande 40 bitar till utgångspunkt, arbetstiden ökas cirka 3,5; 2/4 för 
var 10:de bit varmed antalet bitar pr Im” över- eller understiger 40. 
Denna regel gäller approximativt mellan 15 och 115 bitar pr Im”. 
Pinnved. 
Pinnveden höggs i !/, meter långa bitar och upplades i kastar om i 
regel I Im”. 
Undersökningen har skett efter samma grunder som angivits för kast- 
veden och har alltså indelats i: 
I. Tidtagning av själva huggningsarbetet. 
2. Tidtagning av hopsamling och uppläggning. 
3. Bestämning av fastmassan av i löst mått upplagd ved. 
Undersökningsmaterialets sammansättning framgår av tabell V. 
I tabell VI har gjorts en liknande framställning som i tabell IV. Upp- 
gifterna äro alltså ordnade efter bitens mittdiameter. Även för pinnved 
är det lösa måttet den lämpligaste betalningsenheten. 
Fastmasseundersökningen omfattade endast 9 Im”, varför en uppdel- 
ning i klasser ej gick för sig. En sammanslagning av hela materialet 
gav emellertid 46,6 No fastmassa för 5,, cm diameter på mitten av me- 
delbiten. För att få fastmasseprocenterna pr Im” med annan grovlek på 
medelbiten har jag begagnat mig av de i H. BERGSTRÖM och G. WESS- 
LÉNS bok »Om Träkolning» å sid. 259 befintliga Tabellerna XXXII och 
XXXIII på så sätt, att de i dessa tabeller angivna fastmasseprocenterna 
