264 L. MATTSSON MÅRN 
tre dagars föreläsningar i Stockholm å Skogshögskolan samt en dags ex- 
kursion å Malingsbo. Föreläsningarna höllos av professorerna HESSELMAN 
och Jonson, varvid den förre föreläste över ämnena: 1. Humusbildningen 
och dess beroende av skogsvården. 2. Klimat och geologiskt underlag i 
deras betydelse för markbildningen. 3. Markbeskaffenheten och föryng- 
ringen, 4. Markens bonitering, samt, 5. Skogarnas försumpning och avdik- 
ning. 
Professor JONSON åter föreläste över: 6. Nya metoder för uppskattning 
av massa, sortimentutbyte och tillväxt, 7. Översikt över framkomna eko- 
nomiska principer för skogsbrukets ekonomi, speciellt med pointering av 
principerna för bästa räntabilitet, samt, 8. Något om gallringsprinciper. 
Sammanlagt höllos alltså 8 föreläsningar varjämte diskussioner anord- 
nades under exkursionsdagen å Malingsbo. 
Skogschefskursen, om jag så får kalla den, omfattade 11 föreläsningar. 
Av dessa, som höllos under loppet av tre dagar, den 3—06 november, dubble-: 
rades emellertid en del för att minska åhörarantalet under varje föreläs- 
ningstimme och därigenom möjliggöra kringsändande av demonstrations- 
föremål o. d. 
Föreläsare voro professorerna HESSELMAN, LAGERBEBG, SCHOTTE och JON- 
SON samt laborator TRÄGÅRDH. 
Professor HESsSELMAN föreläste över: 1. Humusbildningen och dess 
beroende av skogsvården, samt 2. Markbeskaffenheten och föryngringen: 
professor Jonson över: 3. Nyare metoder för uppskattning och sorti- 
mentsutredning å ståndskog, 4. Skogsodling eller självsådd, ekonomiska 
synpunkter samt 3. Statens nya avverkningsberäkning vid skogsindelning; 
professor LAGERBERG Över: 6. Snöbrott och toppröta hos granen; 
professor SCHOTTE Över: 7. Proveniensfrågan i det moderna skogsbru- 
ket, 8. Gallringsmetoder, 9. Gallringsresultat, 10. Ökad skogsavkastning 
genom lärkinblandning i bestånden; 
Slutligen laborator TrRäGÅRDH Över: 11. Huru undvika märgborrhär:i- 
ningar. 
Båda dessa kurser ha alltså koncentrerats till ett fåtal dagar med 3 å 4 
föreläsningar i tämligen skiftande ämnen per dag. Fördelen med denna an- 
ordning är, att kostnaderna för kursdeltagana på grund av uppe- 
hållet å främmande ort nedbringas till ett minimum. Det medför emeller- 
tid en stor svaghet, för vilken man ej får blunda. Kursdeltagarna sättas 
ej i tillfälle att komplettera och fördjupa de vid föreläsningarna 
inhämtade lärdomarna genom egna detaljstudier. Man måste nämligen 
göra klart för sig, att tillfälle till ingående studier knappast erbjuder sig 
1 landsorten, där skogstjänstemännen ju i allmänhet äro placerade. Så 
fort den för kursen anslagna tiden är slut, börjar det dagliga arbetet åter 
