FLOTTNINGSFÖRENINGARNAS KREDITFÖRHÅLLANDEN 273 
Beträffande dessa flottningsföreningars kapitalbehov känna alla till att 
det huvudsakligen är tväfaldigt: dels inträffar kapitalbehov vid 2nyregle- 
ringar av flottleder eller vid avsevärda förbättringar av redan befintliga 
leder, dels behöves rörelsekapital för Zzköp av inventarier samt verksam- 
hetens upprätthållande mellan två säsonger. 
Frågar man sig då: huru ha flottningsföreningarna rett sig med denna 
sak hittills, så måste man först erinra sig, att 1880-talets vattenlagstift- 
ning med avseende på flottningen visserligen är anmärkningsvärt fram- 
synt men dock generellt taget rätt svävande avfattad betraffande vad 
flottningsföreningarna kunna få göra för att reglera sin ekonomi. 
Det har ju emellertid med åren utvecklats tre system, efter vilka ka- 
pitalbehovet tillgodosetts. Går man till £ronans allmänna och i syn- 
nerhet de enskilda flottlederna, finner man, att riksdagen på ett relativt 
rikligt sätt understött denna verksamhet eller under 3 decennier med 
inemot 4 mill. kr., om amorteringsavgifter och dylikt inräknas. 
Men de övriga flottlederna, de som kronan icke haft sin hand med i, 
ha fått anlita banklån och då har det visat sig, att lagstiftningen hit- 
tills icke berett möjlighet för flottningsföreningarna som juridiska per- 
sonligheter att ställa sådan säkerhet, som vilken bank som helst kunde 
godtaga. Det har snarare blivit de personliga relationerna, som avgöra 
i vilken utsträckning en flottningsförening kan få låna penningar på sty- 
relseledamöters namn, en utväg, som ur det allmännas synpunkt väl 
knappast är önskvärd. Om någon förening därvid undantagsvis har in- 
riktat sin låneverksamhet på upptagandet av obligationslån, kan det ifrå- 
gasättas, om den nya lagstiftningen 1920 kommer att möjliggöra detta. 
Den andra utvägen, som föreningarna begagnat sig av i detta avseende, 
är som bekant bildandet av förlagsbolag. Detta är nog den form, som 
är den bästa med nu gällande lag, och jag tror, att man kan giva det 
rådet till föreningarna att skynda på med startandet av förlagsaktiebolag 
ty jag tror, att det kan bliva svårare att med nödig rörelsefrihet klara 
upp den saken efter den 1 januari 1920. 
Gå vi nu till de lagförhållanden, som vänta oss vid årsskiftet, kan 
man säga, att de innebära både en avsevärd förbättring och i någon 
mån en försämring. Förbättringen i den nya flottningslagstiftningen 
består däri, att flottningsföreningarna få en fastare organisation, klarlagd 
genom noggranna detaljbestämmelser. Det blir likaledes en bättre kon- 
troll inom ' föreningarna och dessa få dessutom rätt ull fondbildning. 
Detta anser jag vara den största vinsten med den nya lagstiftningen, 
varvid dock är att märka, att denna fondbildning eventuellt kan tänkas 
komma att ske under rätt så omständliga former tack vare den kon- 
troll, som Konungens befallningshavande har att utöva. Vad som är 
