1254 FETTER AS OR , 
logiska formationsindelningen med angivande av vilka formationer, som före- 
komma i Sverige och av vilka bergarter dessa huvudsakligen bestå. | 
Nästa avdelning: Om vårt lands lösa jordlager, innehåller först en skild- 
ring av de kvartära nedisningarna, deras inverkan på landet och avlagringar. 
Efter omnämnande av interglacialtiderna, övergår framställningen till den sista 
nedisningen och dess avsmältning. Härvid bildar den DE GEER'ska krono- 
logien en stomme, omkring vilken allt rör sig. Näst efter istiden intager ka- 
pitlet om landets sekulära nivåförändringar en betydande plats. Man får här” 
en framställning av marina gränsens förlopp och betydelse, Östersjöns post- 
glaciala utveckling och därmed sammanhörande avlagringar. I ett kapitel: 
Ur vattendragens och sumpmarkernas' senkvartära historia, redogöres för de 
under den isfria tiden ovan havet bildade avlagringarna, särskilt torvmossarna. 
Tolkningen av dessas fossilinnehåll och därmed sammanhängande spörsmål 
beröras i det följande kapitlet: Den senkvartära klimatutvecklingen, florans 
och faunans historia. Ett synnerligen belysande schema förefinnes här, sam- 
manställande isens avsmältningsepoker, Östersjöns utveckling, klimatets änd- 
ringar, vegetationens invandring och arkeologiens epoker med den historiska 
och den DE GEER'ska tideräkningen. Tyvärr har framställningen enligt an- 
mälarens mening i fråga om våra skogsträds invandringshistoria gått något 
utöver det objektiva refererandet av forskningens säkra resultat. Frågan om 
granen invandrat vid ett tidigt eller sent skede av den senkvartära tiden får 
väl ännu anses som en stridsfråga. Mot skildringen av vattenståndsväxlingarna 
1 våra insjöar torde möjligen också den invändningen kunna göras, att det 
här meddelas resultat, om vilka forskningen för närvarande ej är fullt enig. 
I ett särskilt kapitel behandlas Sveriges jordmåner och de lösa jordlagrens 
sekundära ytformer. Här vidröres även jordflyttning och skred. Åt markpro- 
filens egenskaper ägnas ett par sidor. — Skada att ett verkligt fel här in- 
smugit sig: Förf. anser att våra ljunghedars skoglöshet till stor del beror på 
kraftig ortstensbildning. I själva verket förekommer sådan endast undantags- 
vis på svenska ljunghedar, däremot är den vanlig i Nordtysklands och Jyl- 
lands. 
Efter skildringen av vårt lands geologi ägnas en avdelning åt de geogra- 
fiska förhållandena, huvudsakligen efter GUNNAR ANDERSSON, A. G. HöGBOM 
och A. WALLÉN (40 sidor). Först beskrives vårt lands ytbildning. Sverige 
indelas i fyra olika huvudområden: Det nordsvenska höglandet, det mellan- 
svenska låglandet, det sydsvenska höglandet samt den skånska slätten. De 
olika områdenas landskapstyper och övriga geografiska särmärken karakteri- 
seras. De geografiska dragens betydelse för kultur och odling betonas. Här- 
efter följer en översikt av vårt lands vattensystem med deras viktigaste hydro- 
grafiska förhållanden. Den geografiska delen avslutas med en beskrivning 
på de hav, som omgiva vårt land; här förtjänar särskilt påpekas den intres- 
santa framställningen av de havsströmningar, som mer eller mindre beröra 
förhållandena vid våra kuster. 
Arbetet avslutas med en skildring av Sveriges växt- och djurvärld, 'huvud- 
sakligen efter H. HESSELMAN och T. TUuLLBERG. Inom den botaniska delen 
beskrives 1 korthet landets växtgeografiska regioner, vidare omnämnes kultur- 
formationer, edafiska växtsamhällen, insjöarnas, havssträndernas, klippornas och 
havets vegetation. Härefter följer en tabell över vegetationsperiodens längd 
samt tidpunkten för lövsprickning, blomning, axsättning och mognad beträf- 
