EENPERAMGUR 55 
tänkta, och böra i samma mån som de äro exakta utesluta varje misstag, då 
en växt skall bestämmas.» I detta yttrande kan man till fullo instämma när 
det gäller så utmärkta bilder, som pryda detta arbete. Genom sina förträff- 
liga. bilder, sina korta och klara artdiagnoser utgör LINDMANS flora en ut- 
märkt handledning såväl för nybörjaren som för den mera erfarne botanisten. 
Arbetet kan rekommenderas var och en, som hyser intresse för Sveriges ve- 
getation och utgör en prydnad för sin författare. Boken synes mig endast 
ha ett fel, den är dyr, men det rår nog varken författaren eller förlaget för. 
Tiderna äro tyvärr sådana, att det är dyrt att trycka böcker. Det är emel- 
lertid att hoppas, att detta fel ej hindrar bokens spridning! 
ELEN: 
TIDSKRIFTSÖVERSIKT. 
Allmän skogsvetenskap och skogsskötsel. 
Återblick på skogshusshållningen år 1918 (in i Finland). EMIL VESTERINEN 
Uppsatser i skogsbruk, red. av Finska Skogsvårdsföreningen Tapio 1919 n:r 
I. S. 1—9. 
Svåra förhållanden för skogsbruket. Endast en liten del av beräknade 
3,400,000 sågtimmer avverkade under året. Vid slutet av året voro sågverks- 
lagren 1,032,875 stds., därav 18 2& försålts. Nästa 1 juni beräknas lagren 
till 1,145,193 stds. Sliperierna ha fungerat till ?/,, sulfitfabrikerna till 2/3, 
och sulatfabrikerna ha helt stått stilla. 
Oerhörda mängder ved upplagrade vid stationerna och åsjöstränderna, men ved- 
prisen höga i Helsingfors, där 1 famn björkved betingar 180 mark. Ved- 
handeln oordnad och mellanhänderna göra stora förtjänster. 
Å statens virkesauktioner var medelpriset 6: 28 mark per träd, år 1917 3: 23, 
ANTON OMYA SOL OCK TOL5S ASAT. 
Egendomshandeln har florerat med höga hemmanspris. 
En skogsvetenskaplig försöksanstalt har under året grundats. 
G. SCH: 
Billige granplanter. JoHS HELMS. Fra Skoven og Trzemarkedet. Jan. 
1919, Sid. 1—2. 
Å Esrom statsskogsdistrikt i Danmark hade i en ljushuggning av gran och 
lärk grävts gropar för bokollonsådd. I dessa gropar uppkommo mängder av 
granplantor, vilka upptogos såsom tvååriga och omskolades i plantskolor. 
Dessa fröplantor voro större och kraftigare än tvååriga granplantor bruka 
bli i plantskolorna, där plantorna i regel få mindre utrymme än de fått vid 
denna självsådd. Som ?/, hade plantorna nått en storlek av 22 cm:s höjd 
och en rotlängd av 22 cm. :37,000 sådana granplantor producerades på 
beskrivet sätt allenast för en kostnad av 6 kr. per 1,000, vilket framhålles 
som synnerligen lågt med hänsyn till de gällande höga arbetsprisen. G. SCH. 
Die forstliche Säemaschine »Silva». Fricks Rundschau 1919, n:r 3, 
SIFO. 
I en notis omtalas att ingenjör H. HERRAN, ägare till stora plantskolor i 
Kladrub (Österrike) konstruerat en liten såningsmaskin avsedd för ett raskt 
