50 Xx LITTERATUR 
skogsodlingsarbete och för sparsamhet med frö. Maskinen upptager själv 
såddfåran, utsår fröet, täcker det och valsar lätt till marken. Maskinen kan 
efter olika inställning utså 8—r10 frön på så stor sträcka som 40 cm, vilket 
framhålles såsom fördelaktigt för att ej få täta sådder. G. SCH: 
Frankrike — Norge — Skogen. Tidsskrift for skogbruk. 1919 h. 1—2. 
Redogörelse för tillkomsten av Det norske Skogselskaps erbjudande att å 
under kriget ödelagda skogsområden i norra Frankrike plantera 500 har 
(se »Skogen» 1919 h. I, sid. 30). Vidare återgives skriftväxling i saken och 
uttalanden av framstående norrmän. Hittills har för ändamålet tecknats 
86,000, kr. därav 25,000 kr. av det norske Skogselskaps formand konsul Axel 
Heiberg. GL SCH: 
Skogskultur i Frankrike. Tidsskift for Skogbruk 1919 h. 1—2. Pro- 
fassor MYHRWOLD lämnar en ur litteraturen hämtad sammanfattande redogörelse 
för de åtgärder, som i Frankrike gjorts för att skogsodla kal eller ödelagd mark. 
På detta område äro nämligen fransmännen läromästare. Då en del av 
dessa åtgärder äro kända för denna tidskrifts läsare genom prof. Gunnar 
Anderssons skildring i 1903 års årgång »Skogskövling och skogsodling i 
Cevennerna», må här endast nämnas ett par rader om den storartade plan- 
teringen å flygsandsfälten »Les Landes». År 1865 voro dessa flygsandsfält 
färdigplanterade och omfattade 79,000 har, varpå nedlagts en kostnad av 13 
milj. francs. Å slättlandet innanför flygsandsfälten ha verkställts dikning och skogs- 
odling mest med Pinus maritima på kommunernas bekostnad och nära 300,000 
har blevo därigenom förvandlade till skog. Värdet av dessa skogar på flyg- 
sanden och hedmarker innanför beräknas nu till 5060 miljoner francs, och, 
årliga avkastningen uppgår till 40 miljoner — Det av tyskarna i sept. 1915 
besatta området utgjorde 2,170,000 har, varav 1 miljon har beräknas varit 
skogsmark. 1 vilken utsträckning denna ödelagts genom skyttegravskriget 
eller beskjutning får man väl snart närmare uppgifter om. Ga SCH. 
Skogene i Alsace—Lorraine. Tidsskrift for Skogbruk 1919, h. 1—2. 
I huvudsak ett, referat av en uppsats av G. HuFFEL i Revue des Eaux et 
Forets 1918, h. 12. Skogsarealen uppgår i Elsass-Lothringen till 439,832 
har, varav 30,7 &Z äro statsskogar och 44,8 Z kommunskogar. Statssko- 
garna bidrogo före kriget med 11 & till statsinrkomsterna i rikslandet med 
ett nettoutbyte av 24,42 mark per har, 50,06 mark i brutto. HUFFEL beskyller 
tyskarna att sedan 1871 ha behandlat dessa skogar allt för schablonmässigt 
och ersatt vackra ekskogar med gran- och tallplanteringar. De preussiska 
skogsmännen kände sig främmande för skogstyperna i Elsass, »varom de icke 
hade hört talas i deras akademier». GISCH: 
Skogsteknologi. 
En norsk Refanut. Trelast-tidende. 1919, n:r I, S. 2—3. ; 
I notisform meddelas att Akts. Meraker Brug i Hammelvik nyligen byggt 
en stor sjögående trälastflotte med England som bestämmelseort. Den är 
byggd av engelska firman THoMas GABRIELS & SON, London under engelsk 
ledning och efter av brittiska amiralitetet godkänt system. Denna timmerflotte 
lär vara byggd efter annat system än den svenska Refanut. GASCK 
