SKOGSFORSKNINGEN CRT 
barrträdsplantor sterilt 1 och för senare experiment med syntetiskt framställande 
av mykorrhizor; några syntesförsök ha också blivit utförda. 
1. Jsolering och renodling av de i myrkorrhizan ingående svamparna. 
. Material har undersökts från de mest skilda associationer och från olika 
delar av vårt land, nämligen från Uppland, Västergötland, Dalarna, Ångerman- 
land, Torne lappmark och Öland. Härigenom hoppades jag erhålla några 
hållpunkter för bedömande av vilka svampar som äro de verkliga mykorrhiza- 
svamparna. De arter, som erhöllos tämligen konstant, kunde tänkas spela en 
viktig roll vid uppbyggandet av mykorrhizar; detta naturligtvis under förut- 
sättning att det använda substratet var lämpligt. Genom syntesförsök med 
sterilt uppdragna plantor skulle sedan deras betydelse prövas. 
. Parallellt med isoleringarna från den äkta mykorrhizan ha sådana utförts 
från pseudomykorrhizan. 
Inalles ha 80 försöksserier igångsatts från 28 skilda lokaler. 
Dessa härröra från: 
r. mossrik tallskog (Uppland, Västergötland, Angermanland), 
lavrik tallskog (Angermanland), 
örtrik tallskog (Oland), : 
mossrik barrblandskog (Uppland, Ängermanland), 
mossrik granskog (Västergötland, Ångermanland, Öland), 
försumpad granskog (Ångermanland), 
örtrik granskog (Dalarna), 
blåbärsrik björkskog (Torne lappmark), 
9. lövängar och lundartade samhällen (Västergötland, Dalarna, Angermanland), 
ro. skilda myrsamhällen (Västergötland, Ångermanland), 
LR: plantskola (Ångermanland), 
I regel har såsom substrat använts plommondekokt- agar; dessutom ha Parallel 
försök utförts med åtskilliga andra substrat, såsom agar-agar utan tillsats eller 
sådan med buljong, vört, humusdekokt, KNnoPs och MEYERS näringslösningar, 
samt skilda fasta substrat, såsom bröd, sågspån, filtrerpapper (med och utan 
näringslösning), potatis, Splagnum, råhumus, murken ved och skilda hattsvampar. 
Avsikten härmed var att söka utröna, i vad mån substratet påverkade den vid 
isoleringen framkommande svampfloran. Härvid har det visat sig, att vissa 
fasta substrat, såsom Sphagnum, råhumus och murken ved, i hög grad hämma 
svamparnas utveckling, sannolikt beroende på vissa förändringar av kemisk 
natur vid dessa kroppars sterilisering. På övriga fasta substrat utvecklades i 
allmänhet Penicillia och Mucoraceéeer mindre kraftigt än på agar-agar. 
Vid isoleringarna ha ett 40-tal arter framkommit, vilka, i den mån de bildat 
sporer eller konidier, till stor del renodlats. De flesta tillhöra fungi imperfecti; 
dessa ha i de flesta fall hittills ej hunnit bestämmas. Enär marksvamparnå 
ännu äro mycket litet studerade i vårt land, torde vi här ha att göra med 
åtskilliga nya arter. Mycket ofta framkomma arter av släktena Penicillium 
(bland annat Penicillium lanosum och Penicillium spinulosum), Mucor (bland annat 
Mucor racemosus och Mucor Ramanianus), Verticillium- och Acrostalagmus. 
Dessa härröra med största sannolikhet från den roten :omgivande marken 
och spela ingen roll vid uppbyggandet av mykorrhizan. Förberedande syntes- 
försök med två arter av de båda senare släktena ( Verticillium och Cephalosporium) 
under förra vegetationsperioden gåvo också negativt resultat. - Av större vikt 
Eon On BÖN 
