34 Xx DITPERATOR 
i Österbotten, vars huvudnäring tjärbränningen var i 200 år ända fram till 
början av 1800-talet. ”Tjärindustrien började märkbart avtaga i slutet av. 17 00- 
talet, men tog åter fart efter freden 1812, då exporten utgjorde i ER tal 
115 000 tunnor årligen med ett värde av ESV 
av landets totalexportvärde. Ännu på föl talet. expörte rades 150,000 tunnor 
årligen, men har därefter hastigt sjunkit, och utgjorde ned endast 
3,447 hl. 
Även i Finland har igångsatts insamling av vildkåda för de två hartsfabri- 
ker, som finnas. ”Torrdestilleringen intar ännu en låg utvecklingsståndpunkt, 
endast 4 'träkolningsfabriker samt 15 tjärbränningsanstalter 'o. d. upptagas i 
statistiken. (EE Sa 
Undersökning om temperatur- och gasförhållanden i en ribbmilai 
sammanhang med träkolsutbytet, av PETER KLASON och ÅKE BERGH: 
Jernkontorets annaler 1919: 2. ; 
I fråga om skogsmilor har H. BERGSTRÖM utfört undersökningar (J. K. A.; 
1904, sid. 207), varemot ribbmilan icke förut studerats; Temperaturen har 
nu undersökts i olika delar av milan, varvid följande maximitemperatur erhölls 
på olika höjd från botten på ett avstånd från centrum=1"/, radien: 
Höjd från botten: 3 2,4 1581 sc T3;21A LO KGTOROKN 
Max.-temp: 550580. SEO TATST GOT Res 
Vidare undersöktes även milgasen, varvid visade sig att syrgas förefanns endast 
vid botten beroende på den kalla luft, som inströmmar vid milans ' fot; 
I det redan bildade kolet fanns ingen syrgas, detta skyddas sålunda i en 
atmosfär av relativt indifferenta gaser. 
Ur undersökningen framgår att 13,1: 2 av veden uppbränts vid kolningen. 
Utbytet utgjorde 19,4 2 av vedens torrvikt. ERA 
Virkesprisen och vår export, av professor "TOR JONSON. »Svensk Ex- 
POrCaET HO: AA: 
Utgör en sammanfattning av de sista årens företeelser på den svenska virkes- 
marknaden, i anledning av våra utländska virkesköpares uppfattning, att sven" 
ska exportörer söka tillskansa sig oberättigat stora vinster. De pris, som nu 
begäras av exportörerna, ligga omkring 400 kr. pr std f. o. b. mot 160 kr. 
före kriget, alltså en prisstegring av 150 2. Stegringen sammanhänger med 
priset på råvaran samt kostnaderna för avverkning och förädling. 
Konkurrens med andra näringar om råvaran har höjt prisen å denna. Trä- 
kol betalades före kriget med 12 å 13 kr. pr läst, motsvarande ett netto å 
rot av 2 åå 3 kr. pr fm? " När "kolpniset 1916 stod i 35 a Mo kry motsva- 
rade detta i stället ett värde av icke mindre än 15 kr.- pr fm? å väl belägnå 
skogar. På grund av denna stegring i värdet å småvirke, måste sågarna följa 
med. Även konkurrensen med pappersmasseindustrin har för sågverken mins- 
kat tillgänglig stocknota. Så kom den starka stegringen av arbetslönerna, till 
bortåt det tredubbla mot förr. Råvarukostnaden har sålunda stigit från 5 å 6 kr. till 
omkring 20 kr. pr kbm fast mått, dessutom har totalkostnaden för förädling 
m. m., stigit från 30 å 40 till 75 å 100 kr. pr std. Exportörernas fordran 
på 150 & högre priser kan alltså icke anses oberättigad, helst som er 
ytterligare arbets- och råvaruprisstegring icke är utesluten. GIR: 
