LITTERATUR: Xx 85 
'Ensartet tommermaaling. -Indstilling fra den av Norsk skogeierforbund 
nédsatte;.komité;:: :Skogeieren; 19.19: 14;.:5, 6. 4 
«Även i: Norge har frågan: om förbättrade inmätningsregler för rundvirke 
blivit föremål för intresse. Förslaget utmynnar i kubikmeterns användning 
som måttenhet. Timrets längd mätes i fallande '/,-meter, diametern i hela cm 
med avrundning uppåt och nedåt eler 1/,-em med avrundning nedåt. För 
ved synes man ej lyckats helt genomföra ' kubikmetern som - enhet i det 4 olika 
framnmått upptagits i förslaget (resp. 4, 3; 2 och 12 ”rummeter). 
: a PER : sin Gi: RK 
 Tr&eets kemiske Teknologi, av Fr. KUHL. Dansk Skovforenings Tids- 
Skrift. 1O1L0:, I ; 
Huvudsakligen på grundval av material från en studieresa i Sverige och 
Norge har förf. lämnat en översikt omfattande veden som bränsle, framställ- 
ning av träkol, kemisk och mekanisk massa samt de erhållna biprodukternas 
tillvaratagande. Efter en förberedande del om vedens sammansättning be- 
handlas veden som industribränsle, med en hel del goda bilder över ugnar. 
En tämligen utförlig översikt lämnas även av såväl milkolning som kolning i 
ugn och tjärbränning (forts). | : | GK. 
Enklare vägar, av AXEL AULIN. -Skogsvännen 1919:-1. 
Utgör ett föredrag vid distriktsmöte med skogsstatens tjänstemän inom Umeå 
distrikt, i avsikt att stärka intresset för vägfrågan samt väcka förståelse för 
sakens innebörd, genom  framhållande-av några enkla grundprinciper för vä- 
gars utförande och underhåll, Förf. slutar med tvenne förslag: 
1) I  skogsstaten borde anställas en inom norra delen av landet placerad 
teknisk målsman för dess vägväsen. 
2) Genom ett icke allt för knappt tillmätt anslag borde tjänstemännen sät- 
tas i tillfälle att praktisera hos erkänt kompetenta vägbyggare. Härefter borde 
utvecklingen gå mot uppfostrandet bland jägmästarna av en särskilt skolad 
stam »skogsingenjörer» 1 egentlig mening. Arbetena skulle närmast omhän- 
derhavas av till schaktmästare utbildade kronojägare, en för två revir. 
(FINE 
Pappersmassekontoret i arbete. Svensk Papperstidning 1919: 3. 
På "initiativ av disponenten Chr. Storjohann utarbetades år 1917 »Förslag 
till gemensam försöksanstalt för cellulosa- och trämasseindustrierna» i syfte 
att efter förebild av Järnkontoret skapa en institution för att tillvarataga de 
många intressen, som beröra Sveriges cellulosa- och trämasseindustri. Konsti- 
tuerandet av »Pappersmassekontoret» ägde rum den 17 nov. 1917, då även 
stadgar antogs och styrelse valdes. Denna utsåg till ledare civilingenjör Hugo 
Wallin, förutvarande r1:sta ingenjör vid Svartviks sulfitfabrik. Kontoret är be- 
läget Skepparegatan' 29 1 Stockholm och består av verkställande direktörens 
arbetsrum, bibliotek med patentskrifter och facklitteratur, ett yttre kontor med 
statistisk avdelning, samt ett med omsorg inrättat laboratorium med tillhörande 
vågrum. GICK: 
Tjärugnsanläggningar. System Adolfsson och Haglund, Ragunda, av I. 
A. VIKSTEN, Skogsvännen 1919: I. 
En framträdande kristidsföreteelse är alla de tjärugnar, som framvuxit i 
våra skogsbygder.  »Ragundaugnen» är en av de allmännare, den utgöres 
