114 x SKOGSPOLITISKA INLÄGG. 
Se vi då på resultatet av efteravvittringen nedom odlingsgränsen faller 
genast i ögonen, vilka stora svårigheter ströängarna berett vederbörande vid 
upplåtelserna av nybyggena.! 
Genom kungl. kungörelse av den 5 juni 1917 stadgades i $ 3 att som 
vederlag mot ströäng vid ägoutbyte skulle i första hand lämnas sådan mark 
»som är odlad eller till odling tjänlig och har det läge att den lämpligen 
kan läggas till fastigheten, eller ock äng eller' röjningsland, som med hänsyn 
till sitt läge icke kan anses medföra större kostnader i bruket än ströängen. 
I den mån är erforderligt för bildande av regelbundna gränser kring veder- 
lagsmark, som nu är nämnd, må även skogsmark ingå i vederlaget.» 
Det har tydligen varit mycket svårt för förrättningsmännen att finna lämplig 
mark i utbyte mot ströängarna — huru svårt kan jag ej yttra mig om, då 
jag ej deltagit i arbetena å marken. Emellertid har för en sammanlagd 
areal av 331,60 har ströängar kronan fått lämna förutom 50,55 har »inägo- 
jord», d. v. s. ej förut av enskilda disponerade slåttermyrar och odlingsmarker, 
ej mindre än 559,80 har skogsmark. Vid de flesta ägoutbytena har alls 
ingen odlingsmark gått i vederlag mot ströäng utan endast skogsmark lämnats, 
ett förfaringssätt, vars laglighet torde vara tvivelaktigt. En god illustration 
till statens oförmåga att vid den allmänna avvittringen tillvarataga särskilt 
sina skogliga intressen har här emellertid relaterats. De hinder för skogs- 
skötseln, som ströängarna utgöra, äro för här uppe tjänstgörande skogsmän 
alltför välbekanta för att närmare behöva påpekas. 
Misstaget med upplåtande av ströängar vid den allmänna avvittringen har 
åtminstone ej upprepats vid efteravvittringen. Ej mindre än 193 st. nybyggen 
ha upplåtits vid efteravvittringen inom socknen nedom odlingsgränsen. Ur 
kolonisationssynpunkt är ju detta enbart glädjande, att nya bosättningar äga 
rum. Ser man åter på till vilket pris för staten dessa bosättningar komma 
till stånd, blir man emellertid mera betänksam. Skogsanslaget för helt man- 
tal är 1,150 har. Härav har 550 har eller !!/;. för helt mantal lagts till 
de olika nybyggenas skiften, under det att av resterande 12/,, en fjärdedel 
av 1,150 har lagts till den gamla, förut befintliga allmänningen, och resten 
— alltså något mer än en fjärdedel av hela skogsanslaget — fått bilda en 
särskild nybyggesallmänning. Den areal mark, som staten sålunda anslagit 
till dessa nybyggen, framgår av nedanstående tablå: 
Inägor Skogsmark Impediment Summa 
Markanslagets disposition Ssd. oe) OR | 
| | | | 
har | ara har ar dyubarinl granna | ar 
| | | 
MOE | | | | 
TO3 SEAyDYSSEnNt est oss oc 0. | 1,259 | 76 7,415 1532 | 7.243 | or 15,918 | 09 
Nybyggesallmänning ............| TA4rl02017.4,2017 148 PI 2:005 | 63 7122-1703 
Mark till gamla allmänningen 32 | 94 38721 27 INA TOS h ES 8,099 | 03 
Summa|  1,307 | 62'| 15,489 | o7 | 14,342 | AON 330 
! Med ströängar menas de slåttermyrar utanför hemmanens skiftesgränser som vid all- 
männa avvittringen upplätos till hemmanen. 
