SKOGSPOLITISKA INLÄGG. x 115 
Den areal produktiv skogsmark, som således staten avhänt sig, utgör, som 
synes, ej mindre än 15,489 har. Fördelad på 193 nybyggen fås för varje 
nybygge ett skogsanslag. av 80,25 har. Att beräkna värdet å detta skogs- 
anslag är givetvis omöjligt, då inga som hälst undersökningar om skogskapi- 
talets storlek äro utförda. Ett försök må dock göras. 
Efter en kubikmassa av 50 kbm. pr har, som torde lämna en avkastning 
åtminstone under första tiden av 3/, kbm pr år och har, fås efter ett rot- 
värde av 6 kr. pr kbm en årlig nettobehållning av 4,50 kr. pr har, vilket 
efter 5 & ränta gör ett värde av 90 kr. pr har. Härvid har som synes ej 
räknats med något markvärde. Vi komma således till ett slutvärde på hela 
skogsanslaget till nybyggena av i runt tal 1,400,000 kr. eller för vart och 
ett 7,250 kr. — ett från kolonisationssynpunkt dyrt företag. Och dubbelt 
dyrt, när man tänker på effektiviteten av detsamma ur skogsskötselns syn- 
punkt. Skogsanslaget pr nybygge kommer f. ö. säkerligen att i verkligheten 
bli betydligt mycket högre än beräknats, av skäl som här nedan skall beröras. 
Det torde vara mycket tvivelaktigt, om en stor del av de upplåtna ny- 
byggena någonsin bliva bebyggda och odlade utan efter frihetsårens slut 
komma att återfalla till staten. Saken är nämligen den, att ett stort antal 
nybyggen sökts med tanke på skogen. Nu har emellertid staten genom lag- 
stiftning begränsat den enskilda profiten på skogen ganska avsevärt. Sålunda 
går avkomsten från den del av skogsanslaget, som lagts till den gamla all- 
männingen, till socknens allmänningsfond. Grunderna för förvaltningen av 
nybyggesallmänningens avkomstmedel äro ännu ej av Kungl. Maj:t bestämda, 
men komma troligtvis de medel, som härfyta från försäljningarna, att fonderas. 
Om vederbörende ha tänkt sig med fondens hjälp understödja bebyggandet 
och odlingen av nybyggena, känner jag ej. Återstår skogen å de nybyggena 
tilldelade särskilda s. k. husbehovsskogarna, vilka i areal produktiv skogs- 
mark växla mellan 34,38 har för !/,, mtl. och 60,16 har för ET mtl. Be- 
träffande skogen å dessa är stadgat (lag ang. husbehovsskogar den 5 juni 
1909 $ 3), att den skog, som med tillämpande av uthålligt skogsbruk ej 
erfordras för gårdens behov, skall inom ett år efter tillträdet av nybygget 
utstämplas och avyttras för avvittringslagets gemensamma räkning. Först 
sedermera kan åbon erhålla utsyning till fritt förfogande. Spekulationsintresset 
har således starkt kringskurits. Följden härav blir, som förut framhållits, 
säkerligen att ett avsevärt antal nybyggen aldrig komma att bebyggas och 
odlas. Om man kommer att tillämpa de i avvittringsutslaget intagna bestäm- 
melserna om förlust av besittningsrätten, som torde innebära, att nybygget, 
åtminstone där ingen spekulant finnes, återfaller till kronan, om byggnads- och 
odlingsskyldigheterna ej fullgöras på bestämd tid, komma säkerligen de till 
kronan återbördade nybyggenas antal att bliva ganska stort. 
Vad har då i själva verket skett? Jo, förutom det, att skogen är ganska 
hårt skattad på den del, som återgår till kronan, hava avsevärda arealer 
skogsmark frånhänts kronan i form av avsättningar till allmänningar för obe- 
fintliga nybyggen. Kolonisationskostnaderna hava härigenom ökats i hög 
grad. Med kännedom om statens släpphänta politik, när det gällt att i 
statens hand bibehålla den mark, som rätteligen tillhör den, torde det vara 
alltför sangviniskt att hoppas, att staten i detta fall vet att hävda sina intressen. 
Det skulle vara mycket intressant att uppdraga en jämförelse mellan de 
kostnader för staten, som kolonisationen genom efteravvittringen förorsakar, 
