SKÖOGSPOLITISKA INLÄGG. SS få rd 
att utöva i lapparnes renbetesrätt, dels till statens vattenkraftsintressen,"' (vilken 
senare synpunkt även gjort sig gällande vid nybyggesupplåtelserna nedanför 
odlingsgränsen) dels till på lägenheten uppförda byggnader och uppodlad 
mark. En del lägenhetsinnehavare är således meningen att avhysa, en del 
ha fått arrendekontrakt på sina lägenheter på 10 år, andra på 50 år och 
åter andra på livstid allt åtgärder, som tydligen endast synas ha proviso- 
risk karaktär. Ett antal av 22 st. inhysingslägenheter ha emellertid upplåtits 
under benämningen frälsetorp utan mtl. Vid dessas upplåtelse har först 
mantalet beräknats på grundval av den uppskattade höavkastningen, varefter 
skogsanslaget tilldelats lägenheten efter 800 har för helt mtl. Någon avsätt- 
ning till allmänning har ej ägt rum. Den areal skogsmark, som tilldelats 
lägenheterna, utgör 1,775,84 har eller i medeltal pr lägenhet 80,72 har. 
Enligt bestämmelserna i den ovan omnämnda lagen ang. husbehovsskogar 
av den 5 juni 1909 kan åbon erhålla utsyning till fri disposition. Denna 
utsyning skall t. o. m. företagas utan att avverkningsplan förut upprättats 
enligt kungl. kungörelse av d. 8 okt. 19138. Som härav framgår är åbons 
rättighet vis-å-vis skogen större ovan odlingsgränsen än nedom denna gräns, 
enär nybyggaren nedanför odlingsgränsen ej får disponera över den överåriga 
skogen, som ju skall avverkas för »nybyggesfondens» räkning, men som å 
frälsetorpen tillfaller åbon. Detta förhållande är ju rätt egendomligt i be- 
traktande av att staten genom att giva upplåtelserna formen av frälsetorp 
utan mtl har velat förebygga den fulla äganderättens inträdande. Men sant 
är ju wisserligen att åborna gå miste om eventuella bidrag ur »nybygges- 
fonden»... Det skulle vara ägnat att förvåna, om staten i längden kan undgå 
att låta åborna skatteköpa sina torp och således släppa ifrån sig äganderätten 
till desamma. 
Den bild. av kolonisationsarbetet i Lappmarken, som jag ovan sökt giva, 
har flera skuggsidor; å ena sidan gynnande av bosättningar nedom odlings- 
gränsen till ett för staten dyrt pris och med problematiskt resultat, å andra 
sidan hämmande av odlingens framsteg ovan denna gräns med åtminstone 
den trösten, att inga större, oreparabla misstag begåtts. Men mycket återstår 
att utföra, innan Lapplands möjligheter framför allt i jordbrukshänseende ens 
närmelsevis utnyttjats. Är det för sangviniskt att hoppas att kolonisations- 
arbetet i framtiden skall ledas efter bättre och rationellare principer? 
Sedan detta skrivits, har jag under en tjänsteresa uppåt det bekanta Jäck- 
vik konstaterat, att å ett frälsetorp fanns gammal övermogen skog för lågt 
räknat 10,000 kr., vilken skog givetvis ur skogsskötselns synpunkt borde av- 
verkas snarast möjligt. Det finns så mycket mindre skäl att skänka inne- 
havaren denna skog, som jag fann honom i färd med att avverka vacker, 
medelålders skog till laduvirke å kronomark utanför den blivande rågången 
kring hans torp. 
Arjepluog i februari 1919. KLAS BERGMAN 
LAS IRGMAN. 
1 Förslag har framkommit att reglera vattenförhållandena i Skellefteälvens vattensystem, 
