LITTERATUR Xx 135 
lantbruksfunktionärer (13 sid.). Rörande alla tjänstemän är deras avlöning 
omnämnd. 
Härefter följer ett nytt huvudkapitel om skogstaxation med kuberingstabel- 
ler (även JONSONS), cirkelytetabell, kvadrattabeller, räntetabeller och något om 
logaritmer samt några uppgifter om standard-beräkning, om vedmått, bränsle- 
värde m. m. Ett par sidor ägnas åt in- och utländska tidskrifter, de sist- 
nämnda mycket ofullständiga med numera felaktiga prenumerationspris. 
Sedermera komma förvandlings- och mynttabeller samt en onödigt vidlyftig 
tabell på 4 sidor över antalet plantor per hektar — en minutiös förteckning 
över alla möjliga avstånd från o.5X 1 m till 10 X 5.5 m. 
Vidare följa uppgifter om skogsarealer i olika länder, om »fredskogfelter», 
om olika ämnens specifika vikt, om timmerflottningar i norska vattendrag 
från 1861—1915 (efter MYHRWOLD), om 'Norges in- och utförsel, om konst- 
gödselmängder för jordbruk och utsädesmängder (båda efter KLoKK), om Nor- 
ges skogsareal, några historiska data rörande statens skogsväsende, uppgifter 
rörande den högre skogsundervisningen i olika länder (ganska felaktig be- 
träffande Tyskland) samt om lägre skogsskolor och skogsvetenskapliga under- 
sökningar i Norge. 
Härefter finnes en förteckning över de viktigaste lagar, som angå skogs- 
bruket (de allra viktigaste äro avtryckta); bestämmelser om jakt och fiske, 
post, telegraf- och telefontaxor. — D:r J. ULstaAD har skrivit en redogörelse 
för den första hjälpen vid olyckshändelser. Vidare äro intagna uppgifter om 
kostnader för vissa offentliga förrättningar samt om arvsskatt och stämpelav- 
gifter. Härefter finna vi åter en prislista för timmerköp från Trysilälven, 
blad för anteckningar samt till sist — spelregler. 
Det hela är ju mycket vetande på 228 sid., men alltför brokigt ordnat. 
En svensk skogsman har det största intresset av de samlade uppgifterna om 
de norska skogslagarna. (GC Sch 
TIDSKRIFTSÖVERSIKT. 
Skogspolitik. 
Om de forstliga ärendenas föredragning i statsrådet. T. A. HEIKEL, 
Förstl. tidskrift: 10109, S. 130-134. 
Förf. har till diskussion uppställt frågan: »Äro de forstliga ärendenas före- 
dragning i statsrådet (i Finland) ordnad på ett tillfredsställande sätt, eller 
borde ett skilt ministerium för forstliga ärenden inrättas, eller borde måhända 
en forstman utses till minister för det ministerium, som handlägger forst- 
ärendena?» Då denna fråga även någon gång kommit på tal hos oss, kan 
det vara av intresse höra, huru skogsmännen vilja ha den löst i Finland. Förf. 
finner, att man närmast kan tänka sig följande möjligheter: 1) En eller flere 
skogsmän kunde förordnas att vid Lanthushållningsmipisteriet såsom sakkunniga 
förbereda de skogliga ärendena; 2) En refendariesekreteraretjänst, som besättes 
med en skogsman, kunde inrättas vid ministeriet; 3) Ministerposten i Lanthus- 
hållningsministeriet kunde besättas med en skogsman; och slutligen kunde 
4) Ett skilt ministerium för skogsärenden upprättas. 
Förf. anser det självklart, att skogsfrågorna ej kunna föredragas inför regeringen 
nöjaktigt av en jurist, därför lutar han närmast, då han anser alt. 3 ogenom- 
