LITTERATUR ERS 
ett självständigt arbete om saken, utan har han måst inskränka sig till en 
kortare tidskriftsuppsats i ämnet och då ej kunnat framlägga något av det 
material, varpå undersökningen stöder sig. 
Förf. har genom de ifrågavarande undersökningarna kommit till följande 
intressanta resultat. 
Albeståndens tillväxtförmåga är mycket större än som tidigare antogs, av 
produktionen kan lämpligen 40—45 2 uttagas genom gallringar och ej 30 &, 
som tidigare beräknades; såväl den löpande tillväxten som den årliga medel- 
tillväxten kulminerar senare än den tidigare tabellen angav eller vid respektive 
A5koch 40 -Ar. 
Förf. drar härav den slutsatsen att på för alen gynnsamma marker bör 
omloppstiden kunna tagas högre, än, man förr ansett. En omloppstid av 
60 till 8o år är här lämplig och så mycket mer berättigad i den mån, man 
genom energiskt förda gallringar höjer beståndens värdetillväxt avsevärt efter 
40 års-åldern. 
Av undersökningen framgick vidare vilket stort försprång i utvecklingen, 
de träd nått, som uppkommit genom fröplantor. Att föryngra bestånden genom 
plantering är därför synnerligen fördelaktigt, och man bör frångå den hittills 
brukliga metoden genom stubbskott. Klibbalen bör således för framtiden helst 
skötas som högskog. Beträffande gråalen anser däremot förf., att den gott 
kan skötas som lågskog. 
Förf. har i genomsnitt vid åldern 20—40 år gallrat vart 5:te år 15 2 av 
virkesmassan; vid 45—060 år vart 5:te år omkr. 20 & av massan och vid 
65—380 års åldern vart s5:te år 10 2 av virkesmassan. Han har å bästa 
mark vid 20 år kvar 1,521 stammar (122 kbm), och vid 380 år 240 stam- 
mar om 345 kbm. Förf. beklagar att man ej i praktiken vill gallra till- 
räckligt starkt, och att man ej har tillräcklig känsla för att de genom för tät 
slutenhet tryckta kronorna senare icke kunna riktigt kraftigt utveckla sig. Å 
bästa mark fick förf. följande produktionstal 
20 år 40 år 60 år 80 år 
0 O2VAKSKLA DENNE: SN AR 109 kbm 340 kbm «482 kbm 561 kbm 
TOS > » (efter genomförda 
SALIG AT segrade arr Ö3 > FEAT Orr TIO 
Den starka gallringens inflytande är påtagligt, och referenten antecknar 
med tillfredsställelse ytterligare ett exempel på huru starka och konsekvent 
genomförda gallringar förmå öka skogarnas totala produktion. GE SCH: 
Om betydningen av lavd&kkets heide for foryngelsen i furuskog. 
HANNA RESVOLL-HOLMSEN. Tidsskr. f. skogbruk 1919 h. 3—24. 
Förf. har i F&mundstrakten iakttagit å hedmark relativt svagt lavtäcke och 
god tallföryngring. Laven ha hållits tillbaka av renarna, som här haft 
vinterbete och därigenom har återväxten gynnats. Å trakter, där renbete 
ej förekommer, kan insamling av renlaven också gynna återväxten. Då ren- 
laven insamlas till foder, bör den ej tillvaratagas vid fuktigt väder om hösten, 
som nu ofta sker, ty då följer i regel hela lavbetäckningen med vid hopkratt- 
ningen av laven, och tallplantorna få för litet skydd. Bättre är att med kratta 
riva bort laven vid barfrost, ty då bli de nedre delarna av lavarna kvar och 
man får då ett lagom lavtäcke, som, liksom efter renbete, är förmånligt för 
föryngringen. : GENSCH: 
