138x LITTERATUR 
Die Keimungsenergie des Kiefernsamens in Theorie und Praxis. 
Forstrat HERRMANN. Naturw. Zeitschr. f. Forst. u. Landwirtchaft 1919, h, 1—2. 
Förf. påpekar, att det ej alltid är fröet med den största groningsenergien, 
som ger det bästa resultatet vid sådd i det fria. Vid torra vårar kan det in- 
träffa, att plantor efter frö med stor groningsenergi torka bort, medan frö 
med svagare groningsenergi senare på sommaren ger upphov till goda plantor. 
Genom fotografier styrker förf., huru verkligt vackert resultat erhållits med tall- 
frö, som låg ett helt år över i marken och först andra året grodde med hög 
procent. i G: SCH. 
Skovtr&er i det nordlige Japan. AXEL S. SABROE. Det forstlige For- 
sogsvesen i Danmark, Bind. V., s. 105—155. 
Iakttagelser under 3'/, månaders vistelse i Japan med utmärkta av förf. 
tagna bilder från de japanska skogarna. Förf. påvisar, att det japanska kli- 
matet är väsenligt olika det danska och att det därför tyvärr är mycket tvivel- 
aktigt, om de utmärkta japanska trädslagen av släktena Chamecyparis och 
Cryptomeria kunna komma att betyda något i Danmark. Förf. lämnar likväl 
det intressanta meddelandet, att försök visat, hurusom mellansvensk tall trivs 
utmärkt å Hokkaido (Yeso), den nordliga stora ön av den japanska ögruppen. 
Klimatskillnaden ' är därför kanske ej större än att många nordjapanska arter 
kunna med fördel odlas hos oss. Som riktigt är betonar emellertid förf., att 
frö helst bör anskaffas genom det japanska skogsförsöksväsendet eller genom 
universitetet i Sapporo, så att man verkligen kan vara säker om att få frö 
från Hokkaido. Däremot bör man vara mycket försiktig med att köpa frö 
av privata fröhandlare. — Japanska lärken är det enda japanska trädslag, som 
hittills vunnit något nämnvärt insteg såväl i Danmark som hos oss. Förf. 
tror dock, att den t. ex. i Danmark står mycket tillbaka i form i förhållande 
till de unga lärkbestånden i Japan. De japanska lärkbestånden i Sverige kunna 
ej heller tillnärmelsevis mäta sig med sådana i Japan att döma av de ut 
märkta bilder, som förf. tagit av 25-åriga planteringar i Japan. Efter den 
japanska upplagan av försöksväsendets berättelser lämnar förf. följande in- 
tressanta tal från tvenne försöksytor före gallringen, allt per hektar: 
Total- 
Gallringsgrad Ålder = Stamantal Grundyta Medelhöjd Medeldiam. produktion 
a st. kvm m m kbm 
o : I Ö 
svag låggallring | 5 SSA 16,76 3,5 90,069 13,5 
. 2 25AT 3 22,23 13,6 O,107 2/53:6 
8 
stark lågg gallring / 15 4,3790 185,48 8,5 0,073 TI43 
le 1,782 22,66 TAGS O,127 250 
Om ytorna äro fullt jämförbara, har således den starkare gallringen för- 
mått något öka produktionen, frånsett att den frambringat större och värde- 
fullare dimensioner. 
Förf. omnämner tvenne produktionstabeller för Cryptomeria FASEN den ena 
upprättad på material från 56 provytor, alla i planterade bestånd, den andra 
med ett material av 133 provytor. Bonitet I når vid 60 år en grundyta av 
88,; kvm och en stammassa av 1,048 kbm. Medelhöjden är dock ej mer än 
26,5; m, men stamantalet 1,144. 
