ERP TE RAT UR 201105 
vant sig vid att vänta lysande resultat av våra dagars starka gallringar. Emel- 
lertid är nog resultatet ej så bevisande. Försöksanstalternas internationella 
förbunds starkaste gallringsgrad är nämligen efter nutida anspråk ej så syn- 
nerligen stark. En god uppfattning om gallringsingreppens styrka försvåras 
visserligen rätt mycket på grund av felande gallringsprocenter i tabellerna. 
Det förefaller emellertid enligt de lämnade orginalsiffrorna, som om C-graden 
mera sällan skulle överstiga en styrka av 15—17 4. 
Vi lämna så själva produktionstabellerna och övergå i stället till de senare 
utredningarna angående sortimentsutbytet ur bestånden. Författaren gör där- 
vid tre skilda utredningar, den ena i och för erhållande av siffror över be- 
ståndsmassans fördelning 1 olika brännvedssortiment, den andra över gagn- 
virkesutbytet och slutligen en för bedömande av sleepersproduktionen. 
Den första utredningen utför han direkt med ledning av uppgifter från 
upparbetade provstammar. Denna utredning erbjuder föga av intresse. De 
två senare däremot så mycket mera. 
Ingendera befattar sig med den individuella formen hos stammarna. Av- 
sikten är ju ej heller annan än att bereda möjligheter för sönderdelning av 
erfarenhetstabellens beståndsmassor i sortiment, däremot ej alls att möjliggöra 
aptering av en enskild stam. 
Först sönderdelas bestånden med hjälp av det SCHIFFELSka dezilförfarandet (se 
HAGELBERG denna tidskrift 1918) i dimensionsklasser, och för dessa fram- 
deduceras enligt samma metoder massa och höjd m. fl. stamkaraktärer, var- 
efter slutligen en tabell lämnas över procenten gagnvirke, som enligt viss sor- 
tering erhålles ur stammar av viss höjd och viss diameter. För denna tabell 
ha direkta mätningar verkställts över hur stor del av de enskilda stammarna 
som i medeltal äro tillräckligt rakvuxna och goda för att kunna lämna gagn- 
virke. Denna tabell är följaktligen ej endast en på avsmalningen fotad gagn- 
virkestabell, utan vid dess uppställande har hänsyn tagits även till den genom- 
snittliga virkeskvaliteten. Från dessa förhållanden kan naturligtvis sedermera 
tillfälliga korrektioner för särskilt dålig växt och dylikt göras. 
Den tredje utredningen slutligen avseende bedömning av sleepersutbytet, är 
en ren avsmalningstabell, ehuru av en något annan typ än de hos oss van- 
liga. Den återgives grafiskt, varvid å ADebissaseln trädhöjderna återfinnas och 
å ordinataxeln diameterkvoterna utsatts för var tionde procent. Över rutnä- 
tet ha så kurvor utlagts, visande diameterkvoten å stam av viss längd på viss 
höjd över marken. Närmast äro kurvorna jämförbara med de av RONGE upp- 
lagda apteringskurvorna, ehuru de ej kunna anses så lätthanterliga som dessa. 
Författaren verkställer så en del utredningar över beståndens räntabilitets- 
förmåga samt lämnar med ledning härav en del allmänna anvisningar angå- 
ende dels beståndsbehandling, och dels de marker, som lämpligen kunna 
tagas i bruk för högskog av bok. EXM: 
TIDSKRIFTSÖVERSIKT. 
Skogsteknologi. 
Trelastflaaten Meraker Brug I. Skogeieren 1919, häfte 8. 
Som förut omnämnts, försöker man även i Norge havstransport av sågat 
virke i väldiga flottar. Den första byggdes i Hommelvik och fördes därifrån 
ok 
13 
