188 x LITTERATUR 
Skogsägarens viktigaste åliggande sommaren 1919. ARVID BOrG. Upps. 
i skogsbruk 1919, h. 6. 
Förf. pläderar ivrigt för svedning av hyggestrakter och stöder sig härvid 
dels på erfarenheter rörande det finska svedjebruket och dels på professor 
HESSELMANS undersökningar. — »Hos oss i Finland fasthålla gamla allmoge- 
män, som noga iakttagit naturen, envist vid den åsikten, att tallplantan icke 
någonstädes trives så bra och utvecklar så starka och mörkgröna årsskott som 
å svedjemarker, där växttäcket förstörts av eld och skogsfröet fått gro i av 
aska gödslad jord.» G. SCH. 
Rödgran paa Fyn, Bidrag til Belysning af V&kst og Udbytte. OO. 
FaBRrRICIUS. Dansk Skovforenings Tidsskrift 1919, h. 3. 
Med stöd av utav förf. uppskattade 54 tillfälliga provytor framlägges 4 
»tilvekstoversigter» över granens växt å Fyn. De resultat, förf. kommer till, 
ha även mera allmänt intresse, varför de här i korthet refereras. Materialet är 
delat i 4 grupper med hänsyn till trädens höjdtillväxt. Förf. benämner dessa 
typ I, II, III och IV och ej bonitet, emedan begreppet bonitet i övervägande 
grad hänför sig till jordmånens beskaffenhet. Förf. har däremot i sina typer 
sammanfört bestånd av enhetlig växt, vilken betingas av åtskilliga faktorer, 
varav jordmånens beskaffenhet blott är en om ock viktig sådan. 
Gallringen är tänkt upprepad vart 4:de år under beståndsåldern 25—490 
och sedan vart s:te år upp till 70 år eller avverkningsåldern. Varje gång 
avverkas 12—15 9. 
Förf:s 3 första typer visa en totalproduktion av 1,225, 1,062 och 832 kbm, 
varav omkring 45 2 beräknas utfalla genom gallringarna. Detta är större 
gallringsutbyte än vad flertalet andra »tillväxtöversikter» i Danmark uppvisat 
och större än de tyska och schweiziska erfarenhetstabellerna. Tillväxtöver- 
sikterna från Fyn uppvisa högre produktion än motsvarande boniteter i andra 
erfarenhetstabeller, men lägre stamantal på grund av den starkare gallringen. 
Vid uppskattningen av provytorna blevo rötskadade gallringsträd särskilt 
antecknade, och den skadade delen av träden bortskars, liksom det sker i 
praktiken, och uppmättes särskilt. Resultatet härav visade, att skadegörel- 
serna voro minst inom typ I, d. v. s. i de växtligaste bestånden, och mest 
förekommande i :typ III. Medeltalet för stammassornas rötskadeprocenter var 
2,0, 6,1 Och 7,7 inom de 3 första typerna respektive samt 4;3 i typ IV, vil- 
ket sistnämnda värde dock tillskrives tillfälligheter. Denna intressanta iakt- 
tagelse, att de växtligaste skogarna bli minst angripna av röta, strider emot 
de erfarenheter, man förr trodde sig ha funnit hos oss. 
Förf. har ej kunnat göra några egentliga ekonomiska beräkningar, men 
meddelar nettopriser på rot under 10-årsperioden 1904—1914, som uppgått 
till för bok 7,6—9,2, gran 7,2—38,6 och ek 10,1—12,4 kr. pr kbm. Då 
boken på god mark i Danmark lämnar en produktion vid 120-årig omlopps- 
tid av 1,475 kbm, förmår granen å Fyn under två 60-åriga omloppstider 
lämna 2,020, 1,791 och 1,415 kbm för förf:s tre första typer. 
Med hänsyftning härpå uttalar förf., att granen icke blott på de sämre utan 
även på bättre marker giver större utbyte än lövskogen, och att det därför 
kanske t. o. m. i kusttrakterna, trots att rötangreppen äro starka, måste givas 
betydlig plats för granen, om det blott gäller att få det största utbytet. 
GI SCR: 
