ETTTERASTUR >X 191 
> I É G Puml t Pm NI 5 
6 + 6 — c+ ec är 
: ; << O.x Pm —( 2 ) | JR 
a = massatillväxtprocenten, 4 = kvalitetstillväxtprocenten, « — dyrhetstillväxt- 
procenten, O.x = slutenhetsgraden, $,, = den statliga räntefoten för utdelning 
å obligationer (i Sverige före kriget 3,6 2), f, = den vanliga räntefoten, 
m = beståndets kubikmassa, 7 = medelvärde pr kubikmeter och G = drift- 
kapitalet, vari ingår markens, men ej skogens, värde samt de kapitaliserade 
utgifterna. 
Det bör särskilt beaktas, att i formeln hänsyn blivit tagen till beståndets 
slutenhet, så att icke ett alltför glest bestånd kan försvara sin plats endast 
därigenom, att det växer med en hög procent på sitt kapital. 
Det vänstra membrum utgöres alltså enbart av summan av massatillväxt- 
procenten samt kvalitetstillväxtprocenten, och för en svensk skogsman torde 
det väl knappast uppställa sig som något svårt problem att i ett bestånd 
finna dessa faktorer. Om vi ha medelgrundytestammen, höjdkurvan och me- 
delformklassen, skaffa vi oss lätt grundytetillväxtprocenten genom borrning och 
formhöjdstillväxtprocenten genom erfarenhetstal efter beståndets ålder. Ge- 
nom att aptera medelstammen och beräkna dess kubikmeterpris vid två till- 
fällen få vi kvalitetstillväxtprocenten.! 
För MiIGKLITZ, som är helt obekant med JONSONS tabell och svensk 
skogsmatematisk problemställning över huvud taget, blir det en synnerligen 
benig uppgift att klarera vänstra membrum på ett praktiskt sätt, och jag vågar 
ej påstå, att han löst denna uppgift tillfredsställande efter de fordringar vi 
här i landet. äro vana att uppställa. 
För beräkning av kubikmassetillväxtprocenten anser sig MICKLITZ behöva 
följande förberedande undersökningar: 
r) Uppställande av en klassificeringstabell för att mäta graden av växt- 
fyllighet (Vollholzigkeit) för olika trädslag vid olika åldrar. 
2) Beteckning av måttställena för D och & i Schneiders formel (ND = dia- 
Ne 400 | 
metern, vor antalet arsnngar pri n cm;as SE trädets massatillväxtpro- 
cent om måttstället tages något under stammens mitt). 
3) Beräkning av korrektionsfaktorer, med vilka man multiplicerar de på 
stående medelstammar vid brösthöjd uppmätta grundytetillväxtprocenterna för 
att få massatillväxtprocenterna. 
Klassificeringen efter växtfyllighet sker genom att undersöka förhållandet 
D; där 7 är höjden i meter ovan stubbskäret, och N; är brösthöjdsdiametern 
ö 
i cm (GUTTENBERGS formförhållande). MicKLitz” material utgöres av GUTTEN- 
BERGS stamanalyser för gran. Han uppställer tre olika klasser, benämnda 
formklass I, II, III. Formförhållandet är för klass 1 (sehr vollholzig): > 0,92; 
för klass II (mässig vollholzig): 0,92—0,78; för klass III (abholzig): < 0,78. 
Förf. bestämmer därefter den punkt, varest mätningen av grundytetillväxt- 
procenten borde ske, för att den skulle få samma värde som trädets massa- 
tillväxtprocent. Måttstället beräknas ligga för formklass I på 48 &, för form- 
1 Vi låta exempelvis medelstammen växa med grundytetillväxtprocenten i n år. Under 
förutsättning av samma formklass och oförändrad höjdkurva (berättigat vid de åldrar som 
det gäller) erhållas>alla erforderliga uppgifter. 
