EITTERATUR X 220 
ritningarna äro mycket tydligt utförda, och skalornas färgbeteckningar under- 
lätta orienteringen, så att någon större svårighet ej torde förefinnas av denna 
anledning. För varje grafisk tablå meddelas ett exempel på dess användning, 
vilket gör, att ingen tvekan behöver uppstå om den ordning, i vilken fakto- 
rerna böra tagas, men det hade nog varit lämpligt att redan i förordet giva 
några orienterande upplysningar angående de grafiska tabellernas använd- 
ningssätt i allmänhet. 
Det är obehövligt att i detalj redogöra för arbetets innehåll, då det an- 
förda torde vara nog för att visa dess användbarhet. Primäruppgifterna till 
tabellerna äro hämtade från diverse handböcker och andra publikationer, och 
i varje särskilt fall angives källan. Naturligtvis kunna ej sådana saker som 
arbetskostnader och priser alltid vara lika, och en stor förskjutning i dessa 
avseenden har ägt rum sedan boken redan var färdig. Men detta spelar i 
de flesta fall ej någon nämnvärd roll, utan kan man lätt få in de nya pri- 
serna i kalkylen genom enkel reduktion. Siffrorna kanhända också ibland 
ej äro alldeles säkra, men detta kan ej skyllas på utgivaren utan på källorna. 
Arbetet utgör en sammanfattning av de bästa uppgifter, som stodo utgivaren 
till buds. Vissa av dem komma kanske snart att bli korrigerade genom nya 
undersökningar, men i den mån så sker, kunna de nya resultaten införas å 
anteckningsbladen. Om det kan sägas, att priset är högt, så är dock kvali- 
teten i proportion därtill, varför boken kan varmt rekommenderas. 
SVEN PETRINI. 
A. D. WEBSTER. National Afforestation. London 1919. 
Föreliggande arbete är enligt företalet skrivet med tanke på nödvändig- 
heten för England att på allvar taga itu med skogsodling ej blott på de om- 
råden, som under kriget skövlats, utan även på de vidsträckta arealer, vilka 
f. n. ej äro annat än ödemarker eller mindrevärdiga betesmarker. 
I inledningen påpekar förf. att, ehuru England förbrukar mera timmer än 
alla andra europeiska länder tillsammans, så uppgick dess skogbärande areal 
före kriget endast till omkring 1,200,000 har, varav ej mera än 2,25 2 tillhörde 
staten. Vilket ringa värde Englands skogar representera, framgår ännu mera genom 
en jämförelse med värdet av de skogsprodukter, som årligen importeras: detta 
uppgår nämligen till 810 miljoner kronor, medan skogarnes värde beräknas 
till 594 miljoner. Europa förbrukar f. n. 4 miljoner ton mera virke, än 
vad som produceras, och då såväl i Canada som i Förenta staterna skogarna 
årligen starkt decimeras, varjämte Australien, Kina och Japan f. n. konsu- 
mera mera, än de producera, är det nödvändigt för England att söka minska 
sitt beroende av import. Det beräknas, att mellan fem och sex miljoner 
har äro lämpliga för skogsodling; den årliga avkastningen av dessa arealer 
överstiger f. n. ej kr. 2,70 pr har, under det att även områden, som avkasta 
5 kr. pr har, skulle lämna högre avkastning, om de skogsodlades. 
Redan tidigare har förf. föreslagit, att 1,200,000 har skulle planteras med 
skog. 48,000 har om året under 25 års tid. Kostnaderna härför beräknas uppgå 
till omkring 16 miljoner om året, häri inberäknat utgifterna för markförvärv, 
och efter 25 år beräknas värdet av den under första året planterade skogen 
uppgå till omkring 2,700 kr. pr har, vartill kommer, att man kan beräkna 
en årlig inkomst av omkring 35 kr. pr har genom gallringarna från 25 året, 
till dess skogen efter 60—70 år är mogen. 
