DOK LITTERATUR 
Kostnaderna för avverkningen och bearbetningen av 48,000 har skog be- 
räknar förf. till 2,250 kr. pr har eller 108 miljoner, vartill komma 36 mil- 
joner för utdrivning och frakter. 
På grundval av de senaste trettio årens erfarenheter beräknar förf., att de 
arealer, vilka f. n. ej avkasta mera än 2,70 kr. pr har, skulle genom skogs- 
odling, efter avdrag av utgifterna för markförvärv och skogsplanteringen, lämna 
ett överskott av omkring 37 kr. för lärk och 18 kr. för gran och tall. 
I kap. 1 lämnar förf. en mängd intressanta detaljer om de brittiska skogar- 
nas historia ända från C&esars dagar, då de romerska legionärerna måste 
hugga "sig väg genom ogenomträngliga urskogar för att nå London, till 1600- 
talets London med sina 65,000 trähus. Redan 1656 klagade en förf. över 
huru mycket timmer, som måste köpas från Norge, och spådde, att om ett par 
mansåldrar skulle skogsbrist råda i England. 
I kap. 2 lämnas en kort överblick över skogskapitalets minskning under 
det senaste decenniet, vari bl. a. anföres, att Förenta staterna f. n. importera 
mera virke och trämassa än de exportera. I de följande kapitlen lämnas en 
redogörelse för de åtgärder staten hittills vidtagit för skogsplantering, varefter 
förf. lämnar exakta siffror angående kostnaderna för skogsplantering inkl. in- 
hägnad av de odlade områdena, av vilka framgå, att dessa i England och 
Wales i medeltal uppgått till 270 kr. pr har och i Skottland till omkring 
110 kr. eller i medeltal till 225 kr. pr har. Lägger man härtill kostnaderna 
för markförvärv och andra extra utgifter med 115 kr., skulle totalutgifterna 
pr har belöpa sig till 340 kr. Om man antager, att årligen endast 16,000 
har odlades, skulle utgifterna härför uppgå till omkring fem och en halv mil- 
joner, en ringa summa jämfört med de 810 miljoner, vartill värdet av de 
importerade skogsprodukterna uppgå. Förf. drager kraftigt i härnad mot dem, 
som anse, att skogsodling ej skulle löna sig i England, och hävdar, att när i 
enstaka fall förluster uppstått dessa berott på att sakkunnig ledning fattats, så 
att olämpliga trädslag och kulturmetoder använts, varpå flera slående exempel 
lämnas. I de följande kapitlen lämnar förf. detaljer angående planteringarnas 
utförande, val av trädslag, varvid bl. a. påpekas, att lärken betalar sig bäst 
av alla barrträd samt att korsikanska tallen lämpar sig utmärkt på mager 
mark och på större höjd över havet. Vidare lämnar förf. en mängd upp- 
gifter rörande utgifterna för och inkomsterna av tidigare skogsodlingar, på 
vilka vi ej här kunna ingå, men som visa, att en ränta av 4—5,5 2 kunnat 
fås på det däri nedlagda kapitalet. 
Slutligen behandlas även inrättandet av skogsskolor, varjämte den sociala 
betydelsen av skogsodling som ett medel att bekämpa arbetslösheten, samt 
möjligheterna att genom ett. bättre utnyttjande av vattenvägarna nedbringa 
transportkostnaderna diskuteras. I. T—DH. 
TIDSKRIFTSÖVERSIKT. 
Skogsuppskattning. 
A formula method for estimating timber. E. J. TERRY. Journal of 
Forestry, April 1919: 
De amerikanska reglerna för virkesmätning äro tämligen invecklade och 
växla betydligt inom olika stater. Karaktäristiskt för hela Amerika är sättet 
