DTD SKOGSFORSKNINGEN 
Ett mycket stort antal undersökningar av speciella förhållanden måste 
emellertid fortfarande förläggas spridda och komma därför att kräva tidsödande 
resor, men detta är endast ett ytterligare skäl till att samla alla undersök: 
ningar, med vilka detta utan olägenhet kan ske, inom försöksparker. 
En sådan anordning borde betingas först och främst av sparsamhetsskäl 
både med anslag och framför allt tid. Kommitterade ha ur skogsavdelning- 
ens resejournaler funnit, att av antalet förrättningsdagar för föreståndaren 
under de fem sista åren till enbart resdagar och rekognosceringar åtgått 55 2. 
Det är uppenbart, att denna ogynnsamma proportion skall kunna avsevärt 
förbättras genom inrättande av försöksparker. 
Redan vid tillämpandet av avdelningens nuvarande program synas sålunda 
starka skäl förefinnas för anordnandet av särskilda försöksparker, dit alla försök, 
som e av en eller annan anledning måste företagas på viss annan ort, hädanefter 
böra förläggas. 
Emellertid vilja kommitterade föreslå vissa nya undersökningar, som synas 
synnerligen önskvärda att få utförda och vilka, för att kunna åstadkommas, 
nödvändigt fordra, att större områden, försöksparker, finnas till Skogsförsöks- 
anstaltens förfogande. Hit höra även sådana försök, som måste övervakas 
eller revideras mycket ofta, kanske en eller flera gånger årligen. Det har re- 
dan nu visat sig, att flera skogsodlingsförsök, som fordra en ofta återkom- 
mande revision, blivit i viss mån försummade av brist på tid och tillräckligt 
reseanslag. Särskilt har så varit fallet under de senaste åren, då på grund 
av de högst fördyrade resekostnaderna, inskränkningar måst vidtagas för att 
undvika mycket långa och dyrbara resor och anslagens överskridande här- 
igenom. 
Bland de frågor, som kräva ett utvidgat försöksarbete, vilja vi främst 
framhålla: 
Beståndsvård. Härvid må i första rummet påpekas önskvärdheten, för 
att ej säga nödvändigheten av att de resultat, som hittills vunnits på små 
försöksytor rörande gallringars och andra beståndsvårdande åtgärders inflytande 
på beståndens tillväxt m. m., efter vetenskaplig metod prövas i större, d. v. s. 
vid praktiskt skogsbruk förefintlig skala. Det är nämligen ej utan vidare själv- 
klart, att t. ex. den ökning i tillväxt, som kan påvisas efter starkare gallring 
på smärre, idealiskt slutna provytor, också inställer sig vid gallring i stort, 
eller att dessa starka gallringar överhuvud taget äro lämpliga i större bestånd, 
inom vilka storm, snötryck och insekter ha ett vida friare och ofta mera 
okontrollerbart spelrum. Såsom Försöksanstaltens verksamhet f. n. är be- 
gränsad, har prövningen i stort helt överlåtits åt det praktiska skogsbruket, 
varmed givetvis följer den olägenheten, att ingen säkerhet finnes, för att 
prövningen blir målmedvetet och med nödig vetenskaplig noggrannhet genom- 
förd. Framhållas bör ock den stora betydelsen av att resultaten bli offent- 
liggjorda, och icke som nu oftast sker, råka i glömska 
Skogshrukssätt. Föryngring. De tvänne i vårt land i stort tillämpade skogs- 
brukssätten, trakthuggning och blädning, hava hittills icke varit föremål för 
systematisk jämförelse, åtminstone icke om man ställer fordringar på veten- 
skaplig skärpa vid jämförelsen. Om detta kan sägas gälla redan för pro- 
duktionen och tillväxtförhållandena i olikåldriga bestånd i jämförelse med 
likåldriga, framträder bristen på exakta jämförelser ännu skarpare, då fråga 
blir om blädningens tillämplighet som föryvngringsmetod. Här ligga resultaten 
rå 
NE 
