SKOGSFORSKNINGEN >< 207 
Beträffande de frågor, som denna avdelning skulle få sig förelagda till 
lösning har ovan nämnts en av de viktigaste, den om virkets flytbarhet, ett pro- 
blem, som av många skogsmän anses som skogshushållningen kanske viktigaste 
fråga för närvarande, Detta på den grund, att en avsevärd ökning av sjunk- 
virket kommer att i hög grad nedsätta våra flottleders värde som transport- 
medel för våra skogars produkter. 
Härtill må läggas, att vår nuvarande kunskap om en hel del för virkets 
användning viktiga förhållanden är synnerligen ofullständig. Hit höra bl. a. 
barkningstidens och barkningens inverkan på virkets egenskaper i fråga om 
hållfasthet, hållbarhet, sprickbildning, blånad, bränslevärde o. s. v. Boni- 
tetsklassens och beståndsbehandlingens samt flottningens inverkan 1 samma 
avseenden, ärsringsbreddens, dimensionens och stamdelens inverkan på virkets 
värde som råvara för kemisk industri, allt frågor av samma grundläggande 
vikt för den svenska skogsskötselns framtid som de, med vilkas lösning skogs- 
försöksanstalten hittills arbetat inom det skogliga och botaniska området. 
Denna nya avdelnings arbetsuppgifter torde emellertid böra begränsas till, 
vad som hör till själva skogshushållningen, till de rent skogliga problemen 
om virkets framställning och fraktning m. m., men ej röra vid den mera in- 
geniörsmässiga delen såsom det färdiga virkets vidare förädling. 
Slutligen må nämnas att man som uppgift för denna avdelnings undersök- 
ningar tidigare tänkt sig utredningen om förhållandet mellan s. k. löst och 
fast mått och därmed samhörande frågor. Dessa ha emellertid i stort sett 
numera säkerligen ganska uttömmande undersökts av den av chefen för Kungl. 
Jordbruksdepartementet tillkallade skogsstatistiska kommittén, som härpå ned- 
lagt ett par års arbete och högst betydande kostnader. 
Som ledare för den nya avdelningen hade styrelsen för Skogshögskolan 
och Statens skogsförsöksanstalt i sitt förslag av 1913 tänkt sig professorn i 
skogsteknologi vid Skogshögskolan. «Till hans hjälp skulle dessutom ställas 
ett skogsbiträde av ungefär samma kvalifikationer som skogsavdelningens nu- 
varande skogsbiträden. Att uppdraga dessa mycket krävande undersökningar 
åt professorn i skogsteknologi vid Skogshögskolan kunna kommitterade emel- 
lertid ej förorda. Undervisningen är redan nu med det stora elevantalet vid 
denna mycket krävande, och ämnet skogsteknologi där så vittomfattande, att 
fråga t. o. m. uppstått om nödvändigheten att uppdela denna professur. 
Kommitterade anse därför att ledningen av den skogstekniska avdelningen 
vid Försöksanstalten bör uppdragas åt en särskild fackman, som dock må 
kunna åläggas någon viss mindre föreläsningsskyldighet vid Skogshögskolan, 
varigenom någon uppdelning av professuren i skogsteknologi vid Skogshög- 
skolan f. n. ej bleve nödvändig. 
Ledaren för den skogstekniska avdelningen bör givetvis likställas med övriga 
avdelningsföreståndare i avlöningshänseende, då annars härför ej kan erhållas 
en tillräckligt dugande person. De skogsmän, som särskilt ägna sig åt skogs- 
teknologien, få nämligen mycket tidigt högt avlönade befattningar inom det 
privata skogsbruket. Emellertid torde f. n. ej finnas någon fullt kompetent 
person, som kan förmås att mottaga befattningen, varför kommitterade föreslå 
att befattningen i fråga liksom hela avdelningen tillsvidare uppföres allenast 
på extra stat. 
Kostnaden för den tekniska avdelningen skulle enligt kommitterades för- 
slag bliva: | 
N 
; 
E: 
7 
