NEN LITTERATUR. 
r) avverkningsformen: prestationen är lägst vid gallring, stiger vid ljus- 
-huggning och är högst vid kalhuggning; 
d) virkets diameter: prestationen tilltar från de lägsta dimensionerna till 
de medelgrova varifrån den håller sig mera jämn; 
e) virkets längd: upparbetas den fällda stammen till kortare längder, sjun- 
ker arbetsprestationen på grund av det ökade antalet kapställen. På grund 
av träets avsmalning komma dessa nya snittställen dessutom alltid att för- 
läggas till grövre diametrar än vid upparbetning till längre klampar; 
/) använda verktyg. 
II. Individuella faktorer: 
a) arbetarens skicklighet; 
6) arbetarens intresse för arbetet; 
c) kosten. 
De sistnämnda faktorernas inverkan framgår bäst av följande sammanställ- 
ning över arbetsprestationen. 
IV an FOtvilarb etare) 10)... tNSALE Ore SINE LER Ae 1,61 fm? pr 10 timmar. 
Van militäractbetare | 23,05 1o fare fönar IST 
Ovan: militärasbetaren! Qui: abmios Lif 1,33 
Rysk! krigsfånge! 4  Juae. Kryss Br 0,50 G:a55 
Skogsentomologi. 
Bionomics and forest impostance of Mvelophilus minor HTG av W. 
RrrcHiE. Trans. Royal Society of Edinburg Bd 52 del 1. no. 10. p. 213 
234: . 12 tavl TOOL. 
Ovanstående undersökningar över den mindre märgborrens biologi erbjuda 
mycket av intresse, emedan författaren kombinerat studierna över utvecklin- 
gens förlopp med anatomiska undersökningar över djurets könsorgan. De 
resultat, som vunnits, överenstämma med dem, som ref. kommit till ifråga 
om den större märgborrens utveckling i Sverige. 
RiTcHIE fann den 12 augusti 1915 nykläckta imagines av den mindre 
märgborren, vilka voro i färd med att krypa ut. Inga moderdjur funnos vid 
denna tidpunkt kvar i modergångarna. De nykläckta märgborrarna insam- 
lades, allt efter som de kröpo fram, och insläpptes i en tyllbur, vari unga 
tallar planterats. I buren placerades liggande ett par tallstockar dels med 
tjock dels med tunn bark för att möjliggöra äggläggning. Efter ett par dagars 
förlopp hade märgborrarna börjat urholka skotten av de unga tallarna; där- 
emot gjorde de intet försök att lägga ägg; ännu så sent som i november 
och december samma år funnos djuren kvar i skotten i ett letargiskt tillstånd, 
och de betjänade sig tydligen av skotten som övervintringskvarter. En nog- 
grann undersökning av tallstockarna visade, att ingen äggläggning försiggått. 
Beträffande utvecklingstidens längd iakttog RITCHIE följande. I januari 1916 
fann han massor av den mindre märgborren övervintrande i avbrutna tallskott, 
som lågo på marken och brutits av i december 1915. I april började djuren 
att lämna skotten och begåvo sig upp i trädens kronor, där de började att 
borra in sig i skotten. Det dröjde ända till den 4 maj, innan den första 
märgborrhonan började borra in sig i och för äggläggningen, och snart därpå 
iakttogs en hane utanför ingångshålet. Den 15 maj hade talrika honor börjat 
gräva ut modergångar och därmed fortsattes till den 5 juni. Det tog en 
hona en månad att fullborda en tvåarmad modergång. Larvens utvecklings- 
