14 



RUTGER SKHXANDEK. 



vidderna voro. Om den dåtida björk- 

 regionen, på vilka forskningen varit all- 

 deles för litet riktad, har man endast 

 några data från Härjedalen och Jämt- 

 land. Här ha Harry Smiths fynd av 

 björk ovan de subbfossila tallskogarna 

 ådagalagt, att en björkregion liksom i nu- 

 tiden de facto funnits till som ledet mel- 

 lan barrskogsregionen och fjällregionen. 



Skarpare diskordans finnes ej i Nord- 

 europas naturhistoriska utveckling efter 

 istiden än den, som i torvmossarna av- 

 speglar sig i kontakten mellan de sub- 

 boreala och subatlantiska bildningarna. 

 Med tvär gräns möta oss här ej sällan 

 jordarter, bildade under alldeles olik- 

 artade ekologiska förhållanden, bakom 

 vilka ligger en distinkt och tvär klimat- 

 omkastning, slutförd inom en tidrymd av 

 högst ett par århundradens omfattning. 



I norrlandsmyrarna med deras svar- 

 ta, starkt huminösa torvarter framstår 

 denna omkastning ej så starkt vid en 

 mera flyktig okulär besiktning av pro- 

 filerna som i motsvarande sydsvenska. 

 Men vid en närmare undersökning fin- 

 ner man lätt, särskilt i de mindre och 

 djupare myrarna, huru ovan den sub- 

 boreala uttorkningshorisonten, t. ex. då 

 den är utbildad som en sumpskogs- 

 botten, kommer blöt starrtorv, motsva- 

 rande det hydrografiska omslag, som i 

 det föregående skildrats. 



De geografiska förändringar, Norr- 

 land nu undergår, kunna med särskild 

 hänsyn till skogen klassifieras sålunda. 



MYRARNAS EXPANSION OCH DEN STORA 

 FÖRSUMPNINGEN. 



De nya växtsamhällen, med vilka det 

 kalla och våta klimatet kläder myrarna, 

 bringar dem att genom ökad torvbild- 



...-•-^'S 



^ 





k^^ 



^ 



-^ 



^ 



^. 



g > 



