(iS K MAS MKLIN. 



Min undersökning angående den blivande skogen på dräne- 

 rade myrmarker i Norrland har givit vid handen, att nor- 

 mal skog av Myrtillns-iyp utbildas på alla myrmarker, i 

 undantagsfall skog av Vacciniiim-typ eller sådan på grän- 

 sen till denna på Vaginatum- och Fiisciim-mossmarker. 



På grund av ogynnsamma temperaturförhållanden kan 

 understundom \a\-{PolytricIiiim-)hed med svag skogsväxt 

 uppkomma. Den kan utbildas på alla myrmarker; det 

 är omöjligt att på grund av läge eller vegetation på för- 

 hand avgöra, vilka som erhålla detta slutstadium efter 

 torrläggning. 



Varför mina resultat i så ringa grad stämma överens med före- 

 gående forskares, synes åtminstone delvis bero på, att dessa ofta 

 haft att göra med ofullständigt torrlagda myrmarker. Vid ett 

 annat tillfälle hoppas jag närmare få diskutera detta. 



Om alltså resultatet av myrmarkernas torrläggning normalt blir 

 en växtlig skog, så gäller det för skogsmannen att så fort som 

 möjligt efter avdikningen söka komma till detta skogsstadium. 

 Visserligen inträder oftast nästan omedelbart reaktion på de äldre 

 träd, som funnits före torrläggningen (jfr fig. 9, 10, 11). Prak- 

 tiskt laget förekomma dock aldrig dessa i en sådan frekvens, att 

 de kunna bilda ett slutet skogsbestånd, och i de flesta fall sak- 

 nas de alldeles. Härför äro kulturer vanligen nödvändiga. 



Med avseende på skogskultur på myrmark stöter man emel- 

 lertid på mycket stora svårigheter. Sådder ha lyckats men också 

 i otaligt många fall misslyckats. Här förefinnes ännu ett stort 

 och svårt arbetsfält. 



Enligt den erfarenhet, jag har, gå sådderna bäst till på Vagi- 

 natum- och starrmossmarker, mindre väl på nydikad Fiiscum- 

 mossmark och sämst på Papillosiim-mossmark liksom på de flesta 

 kärrmarker. 



På Papillosiim-mossen och på kärren uppkomma plantor tal- 

 rikt efter sådd, äro första året vackra, men bli sedermera tynande 

 och dö snart bort. I en del fall kan orsaken till detta vara t. ex. 

 uppfrysning — så på flarkar, innan dessa blivit täckta med Poly- 

 trichiim, såsom H. Hesselman påvisat; i de flesta fall är enligt 

 min mening dock orsaken en annan. De unga plantorna sakna 

 på dessa myrmarkstyper nydränerade normalt utbildad mykorrhiz^ 



