106 (UNNAK SCHOTTK. 



Dicraniim undulatam och Pohlia niitans. Lavarna förekomma strödda 

 — rikligt: Cladina silvatica och rangiferina samt Pelligera aphtosa. 



De mossrika områdena utmärka sig genom ymniga mossor, bland vilka 

 Hylocomium parietinum är riklig, men även prolifenim förekommer strödd 

 —enstaka och Hypnum crista caslrensis. Dessutom finnas Pohjtrichum 

 commiine och Dicraniim congestum ; några lavar finnas ännu kvar. Risen 

 äro rikliga, mest lingon men även blåbär samt Linncea och Ledarn på ett 

 par fläckar. Ett och annat gräs kan iakttagas, som Aira flexuosa och 

 Anthoxanthum odoratum. Örter förekomma endast enstaka: Solidago vir- 

 gaiirea, Majanlhemum bifoliiim, Trientalis eiiropam, Pyrola secunda, Riibus 

 saxatilis och Epilobiiim angustifoUum. 



På det mindre området i avd. IV av mera örtrik typ finnas bland mos- 

 sorna förutom de förut nämnda även Hylocomium triqaetnim och bland 

 örterna även Coiwallaria majalis och Geranium silvaticum. 



Den växling i markens fuktighetsgrad, som synbarligen råder 

 inom de olika avdelningarna, försvårar en exakt jämförelse mellan 

 de olika parcellerna. Detta är för övrigt en god illustration till 

 svårigheten att i vårt lands växlande skogsmark erhålla fullt jäm- 

 förbara ytor, då i detta fall de olika avdelningarna blott äro 0,io 

 — 0,21 har vardera. En jämförelse är dock ej helt utesluten, då 

 de ohka växtsamhällena äro representerade inom alla avdelningar, 

 dock så att den bättre marken finnes i något större areal inom 

 avd. III och särskilt inom avd. IV än inom övriga avdelningar. 



Första gallringen utfördes 1902 vid ytornas anläggning, den andra 

 vid revision av ytorna år 1910, och en tredje gallring ägde rum 

 sommaren 1915. Avd. I har hela tiden reserverats som en orörd 

 jämförelseyta, där ingen gallring ägt rum. De torkande träden 

 ha dock bokförts för sig vid de olika revisionerna. Avd. II har 

 låggallrats svagt, varvid sålunda endast uttagits döda, döende, 

 snötryckta, sjuka och undertryckta träd samt de mest skadliga 

 »vargarna och skadade individ över huvud taget. I avd. III har 

 hela tiden utförts stark låggallring. Här ha sålunda inom de 

 härskande och medhärskande trädskikten (första och andra kron- 

 skikten^) endast kvarlämnats träd med välformad krona och stam. 

 Inom de behärskade trädens kronskikt (tredje kronskiktet) och 

 underbeståndet (fjärde kronskiktet) har i regel avverkats alla träd, 



^ Vid trädens indehiing i kronskikt hänför förf. till det fjärde eller lägsta skiktet 

 (underbeståndet) de träd, som nå högst till hälften av de härskande trädens höjd. 

 Den övre hälften av de härskande trädens höjd tankes sedan uppdelad i tre lika de- 

 lar, vars övre gräns avskiljer de tre högre kronskikten. Skiktindelningen är avsedd 

 att hålla isär olika vid skogsförsöksaustalten undersökta gallringsmetoder, i det t. ex. 

 en låggallring med vissa undantag påhörjar gallringen i de lägsta skikten för att sedan 

 vid starkare gallringar även frihugga kronorna i de högre skikten. En s. k. kron- 

 gallring lämnar däremot det mesta av de undre skikten i fred och utför gallringen 

 huvudsakligen endast i de två högre skikten. 



Genom trädens bokföring i kronskikt erhålles också från försöksjtorna en statistik 

 över de olika trädens skiktförmåga och ljusbehov. 



