108 GUNNAR SCHOTTK. 



såvida de ej kunnat i några fall lämnas såsom markskydd i smärre 

 luckor. A avd. IV slutligen har utförts s. k. svag krongallring, 

 varvid avverkats endast sjuka och torra träd i alla kronskikt, me- 

 dan huvudgallringen skett hland de härskande och behärskade 

 träden. Inom den sistnämnda gruppen kvarlämnas endast träd 

 med välformad krona och stam, men i första kronskiktet sparas 

 flertalet av de blott från en sida något tryckta träden. Dessa falla 

 först vid den starka krongallringen. 



Uppskattningsresultaten från de skilda tillfällena äro samman- 

 förda i tab. 1. 



Trädantalets minskning inom de på olika sätt behandlade av- 

 delningarna framgår av efterföljande sammanställning: 



Produktionen under de senaste 12 åren visar följande betydande 

 skillnader inom de olika starka gallringarna: 



Produktion per ,, j • .• 

 . , . j Produktion 



nektar under 



12 år P^'" ^^ 



Avd. I. Orörd jämförelseyta 59 kbm 4,9 kbm 



» II. Svag låggallring 61 » . 5,1 » 



» III. Stark ' 76 » 6,3 " 



» IV. Svag krongallring 64 » 5,3 » 



Men det är icke nog med, att produktionen ökats i den starkare 

 gallringen, utan den är också givetvis värdefullare, då den fördelar 

 sig på ett färre antal stammar. Sålunda var medelkubikmassan 

 per stam inom de olika avdelningarna vid revisionen 1914 (före 

 tredje gallringen) följande: 



252 kbm 



Avd. I. Orörd yta = 0,0319 kbm 



7,890 stammar 



229 kbm 



Avd. II. Svag laggallring — 0,0570 kbm 



4,020 stammar 



Avd. III. Stark låggallring = 0,0629 kbm 



^ ^ 2,957 stammar 



202 kbm 



Avd. IV. Svag krongallring ... = 0,03 08 kbm 



6,559 stammar 



* Minskningen beror på, att torra träd kullfallit under klavningen av ytan. 

 "^ Minskningen har uppkommit, genom att snön nedljrutit ett antal träd. 



