SKOGSPRODUKTIONENS HÖ.IANDK GENOM BESTÅNDSvArDSÄTGÄRDEH. 127 



Uppskattningsresultatet från ytan återfinnes i tabell 6. Gallringen 

 är utförd enligt krongallringsprincipen, vilken särskilt väl lämpar 

 sig för biandbestånd. Den har skett ganska starkt, dä 33 °, av 

 virkesförrådet uttagits på en gång. Beståndets bonitet ansluter sig 

 f. n. rätt nära till Maass' växtlighetsgrad 0,6 med hänsyn till pro- 

 duktionen och tallens medelhöjd, d. v. s. ungefär Jonsons boni- 

 tet IV. Sannolikt kommer dock beståndet att genom gallring 

 kunna utvecklas och upptlyttas i högre växtlighetsklass. Ur ta- 

 bell 6 finna vi, att tallens virkesmassa är 161 kbm, fördelad på 

 1,047 stammar. Härav har jämnt hälften avverkats vid gallringen. 

 Vi se också, att inom första kronskiktet ha 42 ?<> av virkesmas- 

 san utgallrats, och de utgallrade tallarnas höjd och medeldiameter 

 är större än de kvarvarandes — allt tydande på en stark krön- 

 dallring Att den över huvud taget kunnat göras så stark i de 

 grövre dimensionsklasserna beror på det stora antalet reservträd 

 av gran. Granens virkesmassa är ungefär densamma som tallens, 

 men fördelad på nära 3 ä 4 gånger så stort stamantal. Av granens 

 virkesmassa har endast 13,5 % utgallrats, fördelade på lika många 

 stammar som den utgallrade tallen. Tallens medelhöjd är cirka 4 

 meter högre än granens, men inom första kronskiktet är skillnaden 

 endast 1 meter. Uppställningen i tabellen med de många kron- 

 skikten kan till en ])örjan förefalla den oinvigde ganska kompli- 

 cerad, men särskilt i blandskogar erhålles härigenom en mycket 

 mera levande bild av bestånden, än vad endast medeltalen för de 

 båda trädslagen kunna ange. Man skulle t. ex. i detta fall av 

 allenast slutsiffrorna för varje trädslag draga den felaktiga slut- 

 satsen, att granen ej vore på långt när tallen jämbördig i bestån- 

 det. Genom uppdelningen i kronskikten kan de olika trädslagens 

 utveckling däremot för framtiden följas. 



Huru trädslagen i övrigt äro fördelade, och huru gallringen verk- 

 ställts, framgår närmare av vidstående karta, där tallarna äro an- 

 givna med röd färg, granarna med grön och ofärgade cirklar 

 utmärka lövträd. De utgallrade träden äro betecknade med tjockare 

 ringar. Träden äro återgivna i 4 gånger större skala än marken, 

 för att de olika dimensionerna tvdligare skola framträda. 



Gallringsförsöken vid Skogsförsöksanstalten ha ännu ej pågått till- 

 räckligt länge för att av dem med säkerhet skola kunna dragas mera 

 allmängiltiga slutsatser. De lämnade uppgifterna äro endast några 

 exempel på hittills vunna enstaka resultat. De peka dock otvetyd- 

 ligt hän på gallringarnas stora betydelse inom skogsvården. 



