SKOGSKÖHYNCiHlNGSKHAl.AN I NOHHLAND. 137 



de faktiska iakttagelser, som ännu föreligga i denna sak, icke be- 

 kräftat dessa farhågor. 



Redan de sammanställningar av tallens och granens fröproduk- 

 tion, som på grundval av kronojägarnes frörapporter tidigare gjorts 

 av ScHOTTE (för liden 1895 — 1904) och av XoKLiNG(för tiden 1901 — 

 1910i, visa i berörda hänseenden en betydligt gynnsammare total- 

 bild av köttproduktionen i Norrland, än man kunnat vänta. Det- 

 samma är fallet med en av mig för tiden 1905 — 1916 utförd 

 sammanställning. Som indelningsgrund ha just isotermerna för 

 årets medeltemperatur fått tjäna. Landet i sin helhet har på 

 detta sätt indelats i 9 klimatzoner, den första omfattande om- 

 rådet med lägre årlig medeltemperatur än — V C , den andra 

 området mellan +0 C. och — 1 C. o. s. v. ända ned till den 

 kustremsa i sydligaste Sverige, vars årliga medeltemperatur är 

 högre än -f-ö C. Hur reviren fördela sig inom klimatområdena 

 ifråga, framgår av tablån bredvid ligur 1. Kottsättningens styrka 

 har betecknats på samma sätt som i de årliga frörapporterna från 

 Statens Skogsförsöksanstalt (O = ingen tillgång, 1 = ringa, 2 == 

 mindre god, 3 = god, 4 = ymnig). Resultatet av undersökningen 

 framgår av tabellen å nästa sida. 



Som härav framgår, visar kottsättningen hos tallen under de 

 tolv år, över vilka observationerna sträckt sig, nästan exakt sam- 

 ma medelstyrka i alla de olika klimatbältena. Granen visar den 

 bästa genomsnittliga kottsättningen i bälte V, varifrån siffrorna 

 gradvis falla Jiåde mot norr och söder, mycket obetydligt dock 

 vad bältena III och IV angår. Granskar man de olika årens 

 kottutbyte, finner man visserligen, att detta somliga år inom bälte 

 I visar de absolut lägsta värdena, men redan bältena II och III 

 giva ingen som helst anledning till farhågor över kottbrist. Dock 

 bör framhållas, att det norrländska skogsfröproblemet icke är 

 fullt identiskt med förekomsten av kött. Stora lokala och årliga 

 variationer tyckas sålunda förekomma beträffande fröutbytet från 

 samma koUkvantitet, likaså bcträtfande fröels grobarhet. I vissa 

 fall åter tvckes en hW grobarhet hos fröet åtminstone delvis vara 

 blott skenbar, i det att groningsprocessen först inträder, sedan fröet 

 länge legat i grobäddcn. Det är sålunda åtskilliga spörsmål av stor 

 vikt för norrländsk skogskultur, som behöva klarläggas i samband 

 med köttproduktionen, innan värdet av denna kan fullt bedömas. 



Att döma av hittills gjorda erfarenheter, hotas de norrländska 

 skogskulturerna åtminstone icke i högre grad än de sydsvenska 

 av skadeinsekter. En verkligt fruktansvärd fiende tycks däremot 

 s. k. snöskytte (orsakad av svampen Phacidium infestans) vara 



