184 A. G. HÖGBOM. 



För att i någon mån få klarhet över det inflytande, dessa fel kunna 

 ha på tabellen såsom uttryck för näringslivet, har jag underkastat 

 yrkesfördelningsstatistiken och näringslivet en analys med särskild 

 hänsyn till jordbrukets och industriens relativa betydelse. Det har 

 därav framgått, att siffrorna över yrkesfördelningen i många fall 

 ge en alldeles oriktig bild av de båda näringsgrenarnas verkliga 

 roll i landets och de olika landsdelarnas ekonomi. 



För en sådan undersökning som den här framlagda fordras en 

 mera konkret kunskap om det behandlade området än som kan 

 utvinnas endast ur statistiska källor; jag har därför till undersök- 

 ningsobjekt velat välja en landsdel, som är mig någorlunda väl 

 bekant, och har därvid stannat vid Västerbottens län. Tekniskt 

 sett erbjuder detta område också vissa fördelar för en sådan ana- 

 lys; näringslivet är nämligen där mindre komphcerat än i de flesta 

 andra länen, i det att det dels är en industri, nämligen skogs])ruket med 

 trävaruindustrien, som alldeles dominerar, dels också därutinnan att 

 där förekomma socknar, som äro så exklusiva jordbrukssocknar, 

 att de kunna tagas såsom standard för diskussionen av jordbru- 

 kets betydelse i socknar med mera sammansatt näringsliv. Teore- 

 tiskt erbjuder också länet ett särskilt intresse, emedan det kan 

 sägas vara representativt för övre Norrland, för vars så mycket 

 omdebatterade jordbruk och jordbruksmöjligheter stundom just 

 de här behandlade statistiska relationerna mellan yrkesgrupperna 

 bruka åberopas. Siffermaterialet för denna undersökning har till 

 det mesta hämtats ur Emigrationsutredningens publikationer, sär- 

 skilt del V, Bygdestatistik (Stockholm 1910). 



Yrkesfördelningstalcns otillförlitlighet såsom uttryck för de ohka 

 yrkenas roll i folkhushållningen måste, såsom lätt inses, bliva större, 

 ju ofullständigare yrkena äro differentierade. I samma mån blir 

 det nämligen ofta det subjektiva tycket, som får bestämma fördel- 

 ningen på de olika yrkesgrupperna, och därtill kommer såsom en 

 tydligtvis mycket viktig omständighet, att den portion av en per- 

 sons verksamhet, som tillmätes en underordnad betydelse, i regel 

 alldeles bortfaller ur yrkesstatistiken. Så exempelvis, om en bonde 

 får Vs av sitt uppehälle ur jordbruket och Vs ur arbete i industri- 

 ens tjänst, så blir det blott de två tredjedelarna, som komma med 

 i denna statistik. Sammaledes om en tjänsteman eller industri- 

 idkare eller industriarbetare vid sidan av sitt egentliga yrke driver 

 jordbruk, så kommer detta senare icke till sin rätt i detta slags 

 statistik. Det finnes föga utsikt, att sådana fall skulle gå i motsatt 

 riktning, att de kvitta varandra i yrkesstatistiken, och även om så 

 skedde, så skulle därmed icke felen vara avhjälpta beträffande 



