NÄRINGSLn OCH YRKESFÖRDELMNG I VÄSTEKBOTTENS L.\N. 18Ö 



dennas användning pä uäringsstatistikeu, alldenstund denna senare 

 genom negligerandet av de underordnade inkomstkällorna kommer 

 att i det hela te sig ogynnsammare, än den är. 



Detta mä illustreras med några av länssiffrorna för yrkesstatis- 

 tiken i tabell II. Där uppges av Jämtlands läns hela befolkning 

 (118.115 människor) endast O.oi % (18 personer) ha utkomst av fisket. 



II. Tabell över jTkesfordelningen i de norrländska länen 1910.^ 



„ = . Folk- .lord- ^. , Skoi^s- , , , . ,-, . 



i Område . , , , Fiske , °, Industri Ovnga 



t man^d bruk bruk ° 



I Norrbottens län 161.132 



1 Västerbottens län 161.366 



j Jämtlands län 118.115 



I Västernorrlands län 250.512 



I Gävleborgs län 253.792 



i 



■■ Hela Norrland ( 944.917 45.;' 0.5 5.5 23.;» 24.2 



Även om det nu vore riktigt, att yrkesiiskarena (inklusive deras 

 husfolkl ej äro flera i det fiskrika Jämtlands län. sä är det natur- 

 ligtvis alldeles felaktigl att betrakta denna siffra säsom ett matt pa 

 fiskets relativa roll i länets näringsliv. Snarare torde man da böra 

 räkna med ett rätt hög"t fyrsiffrigt tal såsom uttryck därför. Tyd- 

 ligt är ocksä. att om man tar nägon av det inre Norrlands skogs- 

 socknar, där flertalet jordbrukare fa ett väsentligl tillskott i sina 

 existensmedel frän skogens af kastning eller genom arbete i skogarna, 

 yrkesstatistikens siffror icke riktigt representera jordbrukets och 

 skogsbrukets relativa ])etydelse för befolkningen. Xär det t. ex. för 

 Mala, en i jordbrukshänseende svag lappmarkssocken, uppges att 93 % 

 av befolkningen äro jordbrukare och endast 4 % ägna sig åt indu- 

 strin i^skogsl)ruketi. sä behövs det icke någon djupgående kunskap 

 om Lapplands näringsliv för att inse det orimliga att begagna 

 dessa siffror säsom uttryck för jordbrukets och skogsbrukets rela- 

 tiva betydelse för befolkningens näringsliv i denna socken. I själva 

 verket skulle, enligt de grunder, som närmare utvecklas i det 



' För 1910 års yrkesstatistik äro beräkningsgrunderna annorlunda lagda än för de 

 åldre tabellerna. Då emellertid därmed icke nägon nämnvärd förbättring i materialet 

 har vunnits ur den näringsstatistiska synpunkt, som göres gällande i denna un- 

 dersökning, föreligger ingen anledning att i detta sammanhang uppetiålla sig vid 

 nämnda olikheter mellan det äldre och det nyare materialet. Det här utvecklade 

 betraktelsesättet har i det hela samma giltighet, antingen man begagnar siffrorna i 

 denna tabell eller i tabellerna från 190Ö. 



