NÄRINGSLIV OCH YRKESFÖRDELNING I VÄSTERBOTTENS LÄN. 187 



ningsmöjligheter äro lägre för mjölk och högre för spannmål, än 

 det antagna relationstalet utvisar. I motsatt riktning komma till 

 följd av en omkastning i de nämnda faktorerna avvikelserna att 

 gä för de jordbriikssocknar vid kusten, där mjölken kan avyttras 

 till högre pris, alltså de kustsocknar, som på samma gång ha en 

 betydande industribefolkning. Emellertid ar det med ledning av 

 siffrorna i den här meddelade tal)ellen och i den nämnda Bygde- 

 statistiken lätt för den, som anser, att en korrektion för de enstaka 

 fallen bör göras, att se, huru den verkar. Det skulle dä därav 

 framgå, att inflytandet på slutvärdena i kolumn 6, tabell III, icke 

 blir så stort, att det i någon särdeles avsevärd grad rubbar de all- 

 männa resultat, vartill här framlagda undersökning lelt.^ 



Ehuru det icke är nödvändigt för det följande resonemanget 

 att fixera produktionens absoluta värde, utan kunde vara tillräck- 

 ligi att röra sig med de tal, som ange summan av spannmals- 

 produktionen (i kilogr.), halva potatisskörden (i kilogr.) och mjölk- 

 produktionen (i liter), alltså t. ex. för varje innebyggare: 



i Jörn 122 (spannmål) + 96/2 (potatis) + 356 (mjölk) = 526 



i Xysätra 228 ( ) + 209/2 ( ) + 963 I ) = 1295 



och låta dessa sumtal gälla såsom respektive socknars produktions- 

 tal, har jag överfört dem till penningevärde och därvid asatt 1 kg 

 säd och 1 liter mjölk 10 öre samt 2 kg potatis också 10 öre, vilket 

 någorlunda torde motsvara genomsnittsprisen. Enligt detta ut- 

 tryckssätt produceras det sålunda exempelvis i Jörn pr individ för 

 52,6 kr. av dessa jordbruksalster, i Xysätra för 129, .3 0. Då re- 

 sonemanget i det följande ej bygger på det absoluta penninge- 

 värdet utan pa relationstal, så är det, ur den här föreliggande 

 synpunkten, naturligtvis utan betydelse, om prissiffran blivit något 

 för hög eller för lag. Den motsvarar emellertid närmast de gängse 

 prisen för den tid, det är fråga om, och har dessutom den stora 

 fördelen att lätt kunna överföras till eller från det tal. som anger 

 produktionsenheterna. Då jordbrukets avkastning ej inskränker 

 sig till de här upptagna produkterna, utan dit även får räknas 

 köttproduktion, uppfödande av hästar, svin- och fåravel m. m., så 

 är det tydligt, att siffrorna genomgående bliva något för laga. 

 Emellertid kan man genom att jämföra dessa siffror med statis- 

 tikens s. k. förmedlade kreaturstal "', i vilket dessa faktorer ingå. 



■ * De genom olika värdesättning uppkommande avvikelserna spela förövrigt en 

 mindre rol än sifferdifferenserna utvisa, emedan det allra mesta av produktionen an- 

 vändes för konsumtion inom socknarna själva. 



- Detta tal beräknas efter följande grunder: 1 häst = iVo nötkreatur, ett får = Vio- 

 en get = '/j,, ett svin = ' ^ och ungdjur av häst ocli nötkreatur = V', djur av samma art. 



