NÄRINGSLIV OCH YRKESFÖRDELNING I VÄSTERBOTTENS LÄN. 193 



verket, att yrkesstatistikens såsom jordbrukare betecknade befolk- 

 nina måste hämta ungefär hälften av vad den behöver från annat 

 håll än jordbruket, d. v. s. i dessa fall väsentligen från skogen och 

 från arbete i skogen, alltså huvudsakhgen från trävaruindustrien. 

 Det framgår därav, huru missvisande det är att, såsom ofta sker. 



Sorsele 

 140*8 T"-- i.z 



Kartskiss över socknarna i Västerbottens län. 



f Tärna 

 t Q6 



Srensele 



S75 »2iS 



Vilhelmina 



i£n*n8 ^^^_ 

 ■-.^ orotea 



^^. 2.2 



Talen ovanför sockennamnen ange brukningsdelarnas antal, varvid det första talet 

 betecknar sådana, som brukas av ägaren (i huvudsak liktydigt med självägande bön- 

 der : det senare talet anger antalet arrenderade brukningsdelar. Talen under socken- 

 namnen betyda medelarealen odlad jord i hektar pr brukningsdel. Talen avse år 1902. 



betrakta yrkesslatistikens siffror såsom mätare av de olika näringar- 

 nas relativa roll. 



Därmed skall emellertid icke vara sagt, att dessa siffror ej ur 

 andra synpunkter ha silt intresse och värde. I den mån de grunda 

 sig på ett dugligt primärmalerial och ändamålsenligt grupperats, 

 ge de naturligtvis bl. a. vid jämförelse med näringsstatistikens 

 siffror vissa u|)plysningar om näringslivets större eller mindre 

 differentiering. Så lorde man t. ex. av en jämförelse mellan kolum- 



14. Skogar och skoysbruk. 



