NÄRINGSLIV OCH YRKESFÖRDELNINC; I VÄSTERBOTTENS LÄN. 195 



denna grupps socknar med Tärna, i öster och i de djupare dal- 

 gångarna falla de inom barrskogsregionen och få därigenom be- 

 tydelse för trävaruindustrien. Särskilt är detta fallet med Dorotea, den 

 minst utpräglade fjällsocknen inom gruppen. I denna har också 

 mer än hälften av brukningsdelarna övergått i trävarubolagens 

 händer (jfr kartan). Den odlade jorden uppgår i de två nordligare 

 socknarna ej till 0,1 %, i Vilhelmina till något mera än 0.1 och 

 i Dorotea till drygt 0,2 % av totala ytvidden. Pr brukningsdel 

 stiger den odlade jorden icke till mera än 1,2 — 1,4 hektar i de 

 tre nordligare socknarna, till 2,2 hektar i Dorotea. Naturlig äng 

 spelar i dessa socknar därför en viktig roll i jordbruket, om också 

 ej i lika hög grad som i Tärna. 



Ehuru talen för jordbrukets avkastning även i dessa socknar, 

 på grund av samma inflytelser, som göra sig gällande beträffande 

 Tärna, där de dock vida mer verka förryckande, icke få tillmätas 

 alltför stor betydelse, torde de ge en väsentligen riktigare bild av 

 jordbrukets roll i näringslivet än de ur yrkesstatistiken hämtade 

 siffrorna. Medan de senare, såsom tabell III visar, ange jord- 

 bruksbefolkningen till lägst 74,6 % (Dorotea) och högst 95,7 % 

 (Sorsele), bliva de efter den här utvecklade beräkningsgrunden 

 lägst 39,2 ?o (Dorotea) och högst 67,7 % (Sorsele). 



Då fiske, jakt och renskötsel i dessa socknar spela en mycket 

 mera underordnad roll i näringslivet, än vad fallet är med Tärna,^ 

 kan antagas, att mesta parten, av vad befolkningen behöver utöver 

 vad jordbruket inbringar, erhålles från skogen och skogsbruket. 

 Detta skulle följaktligen för Dorotea och Vilhelmina spela ungefär 

 lika stor roll som jordbruket och för de båda andra socknarna 

 ha ungefär hälften så stor betydelse som jordbruket, allt vid den 

 tid, varom här är fråga. Utvecklingen sedan dess, som bl. a. in- 

 flueras av inlandsbanans framdragande genom dessa socknar, går 

 utan tvivel i den riktningen, att sko<:js])rukets (och industriens) re- 

 lativa betydelse blir allt större. Även jordbruket kommer emeller- 

 tid att gå framåt genom vidgad odling och bättre brukningssätt, 

 men denna utveckling blir nog mera en indirekt följd av skogs- 

 brukets och trävaruindustriens framsteg än en direkt verkan av de 

 förbättrade kommunikationerna-. 



^ Den nomadiserande lappbefolkningen i dessa socknar jämte Tärna uppgår icke 

 till mera än omkr. 3,ö °o av socknarnas totala folkmängd och kan därför vid dessa 

 mera summariska kalkyler över näringslivet lämnas ur räkningen. 



* Då föreliggande undersökning blott avseratt pröva en metod, som kan ge approxi- 

 mativa uttryck för näringslivets gestaltning, är här icke tillfälle att gå närmare in på 

 dettas förändring och framtida utvecklingslinjer. Dessa frågor har jag förövrigt be- 

 handlat i en del föregående uppsatser och kan. då jag anser mina där gjorda ut- 



