196 A. G. HÖGBOM. 



Mala, Norsjö,^ Lycksele, Asele och Fredrika bilda tillsammans 

 nästa grupp. Dessa socknar falla helt och hållet inom »morän- 

 lidernas och myrarnas region» och äro utpräglade skogssocknar. 

 Den odlade jorden växlar för de olika socknarna och är lägst 0,3, 

 högst 0,8 % av hela arealen. 



Av kolumnen 6 i tabell III framgår, att jordbruket bidrar med 

 42 — 53 X till dessa socknars näringsliv. Då förutom jordbruket 

 inga andra nämnvärda näringskällor än skogens avkastning här 

 äro att räkna med, följer, att omkring hälften av befolkningens 

 levnadsbehov måste fyllas genom skogsbruket, alltså genom skogs- 

 försäljning, avverkning, skogskörslor och andra arbeten i trävaru- 

 industriens tjänst, tjärbränning m. m. 



En jämförelse med siffrorna i tabellens sista kolumn visar, att 

 iordbruksbefolkningen enligt yrkesstatistiken når mycket högre 

 procenttal, ett förhållande som tydligen innebär, att jordbrukarne 

 i dessa socknar i mycket hög grad äro hänvisade till skogen och 

 skogsarbeten för sin existens. Medan yrkesstatistiken anger jord- 

 bruksbefolkningen i Mala till 93 °o , visar den andra kolumnens 

 näringsstatistik, att jordbruket icke räcker till mera än 42 °o av 

 innebyggarnas levnadsbehov. Den ringa arealen odlad jord, 1,6 

 hektar pr brukningsdel i genomsnitt är också ett vittnesbörd om 

 att denna socknens jordbruj^are äro långt ifrån besutna, alt de 

 snarast äro att betrakta såsom småbrukare, för vilkas ekonomi 

 biförtjänsterna måste spela en nog så stor roll som jordbruket. 



talanden fortfarande giltiga i allt Aäsentligt, hänvisa till dem, särskilt till >:0m möj- 

 ligheterna för en jordl)rukskolonisation i övre Norrland», Ekon. Tidskr. 1904, »In- 

 landshanan», Statsvet. Tidskr. 1907, och '>De naturliga förutsättningarna för en små- 

 brukskolonisation i Norrland», Svensk Tidskr. 1914. 



^ Siffrorna i Sundbärgs »Bvgdestatistiki) äro, vad Norsjö angår, uppenbarligen all- 

 deles felaktiga, i det att de visa en abnormt hög spannmåls- och potatisskörd. Sund- 

 bärg har också misstänkt, att någon felaktighet i uppgifterna skulle här föreligga. Dä 

 emellertid siffrorna för skördeutbytet pr hektar icke visa några från grannsocknarnas 

 anmärkningsvärt avvikande värden, måste felen bero på oriktiga uppgifter över den 

 odlade arealens omfattning. Detta bestyrkes också därav, att siffran för denna, som 

 är 1900 uppgavs till 1,332 hektar, ett par år senare anslås till 4,159 hektar, medan 

 nyodlingen pr år vid denna tid anges till omkr. 70 hektar. Jag har i tabellen därför 

 räknat med 1,500 hektar odlad jord (1902) och ur de statistiska uppgifterna i övrigt 

 för skördeutbytet beräknat talen för de övriga kolumnerna. Under det att >B\'gde- 

 statistiken» ger kronor 112, 90 såsom uttryck för jordbrukets avkastning pr inneb. 

 och 94 % såsom jordbrukets andel i socknens näringsliv, erhåller jag då resp. 56 

 kronor och 47 %. Medelst den kontroll, som andra data ur jordbruksstatistiken möj- 

 liggöra, men som det skulle bliva för vidlj^ftigt att här framlägga, är det lätt övert3'ga 

 sig om det berättigade i den korrektion, jag här vidtagit beträffande den odlade are- 

 alens utsträckning och, såsom en följd därav, också i jordbrukets avkastningstal. 



