NÄRINGSLIV OCH YRKESFÖRDELNING I VÄSTERBOTTENS LÄN. 10/ 



Detsamma gäller också i stort sett för de övriga socknarna i denna 

 grupp, om också jordbruket i dem väger något mera. såsom både 

 av kartan och tabellen framgår. Den relativt kraftiga folkökning, 

 som dessa socknar visat under de senaste decennierna, får till det 

 mesta tillskrivas skogsbruket och trävaruindu.strien. Det är lätt 

 att med den här begagnade standarden för vad som kan anses 

 såsom ett besutet jordbruk (120 kr. avkastn. pr inneb.» övertyga 

 sig därom, att den utveckling, jordbruket under samma tid under- 

 gått, icke räcker till för mer än en ringa del av den faktiska folk- 

 ökningen. 



Jörn, Burträsk. Degerfors. Örträsk och Bjiirholm lulda en grupp, 

 som med avseende på naturförhållanden och näringsliv intar en 

 mellanställning mellan föregående grupp och de i kustlandet be- 

 lägna socknarna. Jörn. med blott 0.<i "= odlad jord och en medel- 

 areal av blott 2.2 hektar pr brukningsdel. närmar sig mest den 

 föregående gruppen: Burträsk med 3.5 '. odlad jord och 6.4 hektar 

 pr brukningsdel, sluter sig däremot närmast till kustlandets jord- 

 brukssocknar. Medan i Jörn jordbruket kan räknas föda blott 

 44 % av befolkningen, räcker det i Burträsk för 72 '-. . 1 de tre 

 övriga socknarna blir motsvarande tal 64—68 % . Som av tabellens 

 sista kolumn synes, ger yrkesstatistiken även för denna grupp be- 

 tydligt högre tal för jordbruksbefolkningen. Förklaringen är den- 

 samma som för de föregående grup]ierna. nämligen att en stor 

 del av jordbrukarne ej äro besulna. utan måste hämta ett väsent- 

 ligt tillskott från skogen och skogsarl)eten. Differenserna mellan de 

 bada kolumnernas tal äro emellertid i det hela mindre inom denna 

 grupp än inom den föregående, vilket antyder, att jordbrukaren 

 såsom sådan här i genomsnitt har en något bättre ställning än 

 inom den västligare gruppens socknar. 



De tuå återstående grupperna av socknar falla samtliga inom 

 de marina lerornas och älvsedimentens region och l)ilda jämte 

 de delar av föregående grupps socknar, som höra dit. den egent- 

 liga jordbruksregionen inom länet. Deras odlade areal uppgår till 

 4 å 10 % av totala ytvidden, medan i de inom > skogsregionen \ 

 ovanför marina gränsen, belägna socknarna (Malå-Fredrikagruppen), 

 såsom tabellen III visar, den odlade arealen ej är större än 0,:^ 

 — O.s % av totala arealen. Den odlade jorden pr brukningsdel 

 är också betydligt större, nämligen 5—7 hektar, mot omkring 2 

 hektar för den sistnämnda gruppen. Fördelningen av dessa jord- 

 brukssocknar på två grupper, såsom skett i tabell III. motiveras där- 

 med, att i en del socknar industri isagverks- och cellulosaindustri) 

 spelar en mycket framträdande roll jämte jortlbruket. medan 



