NÄRINGSLIV OCH YRKESFÖRDELNING I VÄSTERBOTTENS LÄN. 199 



bruket, medan däremot en del i yrkesstatistiken till andra yrkes- 

 kategorier hänförda personer jämte sitt huvudsakliga yrke idka 

 något jordhruk. 



I gruppen Bijske—Xordmaliny, alltså i jordbruksregionens samt- 

 liga övriga socknar, visar kolumnen för jordbrukets andel i nä- 

 ringslivet, att jordbruket icke räcker till mera än 42 — 72 % av 

 deras befolkning. En jämförelse med yrkesstatistikens siffror ger 

 vid handen, att jordbruksbefolkningen enligt dessa stiger till en 

 betydligt högre procent, om också skillnaden icke blir så stor som 

 i det inre landets sockengrupper. Skillnaden i de båda kolum- 

 nernas tal torde till en del framkallas av liknande faktorer i båda 

 fallen, alltså inom nu ifrågavarande grupp delvis bero därpå, att 

 jordbruksbefolkningen till icke ringa utsträckning har biförtjänster 

 från industrien. Men här torde också andra, mera komplicerade 

 förhållanden spela in, som ej utan mera ingående undersökningar 

 kunna göras till föremål för en analys. 



Abnormt stor för gruppen blir skillnaden mellan båda kolum- 

 nernas tal (41,5 % och 75,5 S) för Byske socken. En härvid 

 influerande faktor är socknens svaga mjölkproduktion (1,092 kg 

 pr ko mot 1,393, länets medeltal), men den räcker ej till att för- 

 klara hela avvikelsen. 



Ehuru industrien i stort sett, näst jordbruket, är det viktigaste 

 näringsfånget för dessa socknar, är den icke det enda. I ett par 

 socknar spelar väl fisket en icke alldeles oväsentlig roll, exempel- 

 vis laxfisket i Umeå och Sävar (Holmö kapellförsamling). Och i 

 Vännäs, som i olikhet med gruppens övriga socknar ej når fram 

 till havet och därför saknar den för dem karaktäristiska industrien, 

 torde de omkr. 32 % av befolkningen, som ej fa sin utkomst 

 av jordbruket, till det allra mesta kunna föras på yrkesgruppen 

 handel och samfärdsel». Socknens läge kring mötespunkten för 

 tvenne stora älvdalar och ett vitt förgrenat vägsystem, ger nämnda 

 yrkesgrupp här en större betydelse än i länets övriga socknar. 

 Den intar sålunda en särställning, som skiljer den från de rena 

 jordbrukssocknarnas grupp, dit den eljest med hänsyn till odlings- 

 vidd och brukningsdelarnas storlek (jfr kartanl skulle kunna 

 räknas, och från de industridrivande jordbrukssocknarna. Dåden 

 emellertid med avseende på jordbrukets relativa roll i näringslivet 

 närmast kan jämföras med dem, har jag sammanfört den med 

 dessa. 



