210 AXEL WALLENBERO. 



mot kapitalutlägget svarande vinst alt förvänta av dessa dikningar. 

 — Några om ock ytterst approximativa sifTror må visa detta. 



Å Mo och Domsjö skogsegendomar äro tills dato (1907) ut- 

 förda dikningar till en längd av 153 mil för ett pris, inclusive 

 underhållet under den gångna tiden, av 252,000 kr. Därigenom 

 erhålles 8,700 hektar torrlagd mark. Under antagande att denna 

 mark under de närmaste åren bär plantor, och således utsikt 

 finnes till god skog inom 60 år, vad månne då värdet av 

 denna skogsmark är? Låt oss antaga, att det är 100 kr. pr hektar. 

 Man skulle alltså erhålla markvärden för 870,000 kronor. Men 

 å andra sidan, till vilket belopp har 250,000 kronor vuxit efter 

 60 år med tillagd ränta på ränta? Icke under 2,000,000 kronor. 

 Alltså skulle man efter en dylik beräkningsgrund komma till en 

 brist å dessa dikningars konto av kr. 1,130,000.» 



Så långt dagboken, vars författare i fortsättningen tillägger: 

 »Det kan ju hända, att denna skogsförbättring kommer alt mot- 

 svara ett långt större kapital än i ovanslående beräkningar an- 

 tages. Den mindre kapitalstarke gör dock klokast i alt avvakta 

 detta resultat och tills vidare uttrycka sin beundran för doktor 

 Kempes ideella läggning och optimism. Lärorikt skulle vara, 

 alt om 20 år göra nya .kalkyler i denna fråga.» 



Xu ha som sagt 10 år förgått, av vilka de tre senaste väga 

 minst lika mycket som trettio normala. Ha under denna tid några 

 nya synpunkter tillkommit, värda att tagas i betraktande vid avgö- 

 randet av frågan: dikning eller icke dikning? Den frågan vill jag 

 i del följande söka i någon mån belysa. 



Vår tid är märklig i många avseenden. Genom den starka 

 koncentration, som är en följd av de oerhörda kraftansträngnin- 

 garna för krigets genomförande, ha fenomen och företeelser 

 inom världshushållningen kommit fram inom vår synvidd, vilka 

 vi visserligen anat men knappast förstått eller trott, att de skulle 

 hava en sådan ingripande betydelse. Till dylika företeelser hör 

 just det starkt framträdande värdet å skogens alster, grundat på 

 vunnen erfarenhet av deras mångsidiga användbarhet å alla om- 

 råden inom kanske främst den nationella hushållningen. 



Låta vi till en början blicken överfara de för skogs- och in- 

 dustrimannen redan kända fälten, trävaru- och pappersindustrien 

 samt träkolningen, finna vi, vilka oanade värdeökningar alla 

 därifrån härstammande varor undergått. Våra tidningar kosta 

 25 å 50 procent mera än förr, huvudsakligen på grund av det 

 genom stegrad efterfrågan ökade priset å papperet. Från världens 

 största konsument av papper, Amerika, komma dagligen klagomål 



