SVENSKA TKÄVAHUHANTEKlNllKN INUKH TIIJIGARE ÄH. 23ä' 



ett stort antal fattiga finnas i Kngland. den engelska nationeii 

 måste vara en fattig nation. 



E. uppskattar arealen av den beväxta skogsmarken i riket vid 

 denna tid till minst 55 millioner tunnland, därvid ej tagits med vid 

 beräkningen 11 län. som endast äga föga skog eller lida brist pa 

 sådan. De län. som medräknats, äro: Norrbottens, Västerbottens, 

 Västernorrlands. Jämtlands, Gävleborgs, Stora Kopparbergs, Värm- 

 lands, Örebro. Jönköpings. Kronobergs, Kalmar. Blekinge ocb Gott- 

 lands. Det kan äga sitt intresse att erinra därom, att vid denna 

 tid invånarantalet i nämnda 13 län utgjorde c:a 1.070,000. Den 

 årliga exporten av svenska trävaioi* angives till omkring 5.000.000 

 kubikfot. 



Den av K. avgivna reservationen skulle förtjäna att i detta sam- 

 manhang återgivas in extenso på grund av dels den omfattande 

 utredningen, dels oeh framför allt de om framsynthet vittnande 

 åsikter, som däri framlades. Utrymmet tillåter tyvärr ej detta. 



Slutklämmen ma dock bär anföras. Densamma lyder: 



1. Att Swenske skogarne öfwer hufwud tagne i större delen 

 af Riket, för det näi'\vai-ande i en stor projiortion (Uwerstiga wer- 

 keliga behofwet. 



2. Att de enskilda interessen. som tala för ett ökadt begagnande 

 af denna Nationella rikedom, öfwerwäga dem. som yrka inskränk- 

 ning deruti. 



3. .\tt detsamma älwcn instämmer metl Statens Allmänna in- 

 teresse. som fordrar den stora folkmassans wälmaga. odlingens 

 framsteg, populationens tillwäxt. handelsballaneens och ])enninge- 

 werkets torbättring, genom ökad production och export. 



4. Att detta ökade begagnande af Rikets Skogar, utom de an- 

 gelägna allmänna anstalter, som befrämja upplysningen om deras 

 rätta behandlingssätt, säkrast befordras genom en friare disposi- 

 tionsrätt af producterne. en med mindre afgifter betungad han- 

 del, och en oinskränkt export-rättighet fnr alla Nationers 



Fartyg. 

 Med anledning härav tillstyrker E. ändring i ett handelssystem, 

 som, enligl hans övertygelse, blott af några enskilda mindre in- 

 tressen godkändes. 



Produktplakatet fick emellertid allt liera och hätskare motstån- 

 dare, och slutligen utfiirdades en Kungl. kungörelse ar 1818 med 

 innehåll, att utländska fartyg ägde rätt att utföra bjälkar och brä- 

 der mot helfri tull. I slutet av samma år fastställdes en tulltaxa. 



