254 HICHAHI) SMKDBEIU;. 



gifter härom. Densamma är emellertid mycket begränsad och an- 

 giver förutom det totala kraftbeloppet i beräknade hästkrafter inom 

 varje industri endast det antal verk, där driften förmedlas av kreatur, 

 vatten, ånga eller varmluft, men icke huru stor effekt, som kom- 

 mer på varje slag av drivkraft. 



År 1867 betecknar nästa steg i denna statistiks utveckling, i det 

 att 1871 års berättelse från den förstnämnda tidpunkten även med- 

 delar, huru kraftanvändningen fördelar sig på län, städer och lands- 

 bygd. 



Men det är först år 1891 (se 1892 års statistik), som en omlägg- 

 ning av begreppen inom kraftstatistiken äger rum. Anda sedan år 

 1863 hade man nämligen uppgivit det »antal verk, där drivkraften 

 l)estår av kreatur, vatten o. s. v.», men nu övergår man i stället 

 till antal motorer^ för de olika kraftalstrarna. 



År 1896 betecknar även för kraftstatistiken en bet} delsefull vänd- 

 punkt, i det att densamma får en bättre och detaljrikare behand- 

 ling. Den främsta förändringen består däri, att effcktbeloppet or- 

 dentligt uppgives för olika slags kraftproduktion, varvid även 

 korrekt uppgives det antal motorer, från vilka kraftrapport före- 

 ligger. Kreatursvandringars och från detta år vindhjuls antal rap- 

 l)orteras, men effekt meddelas icke, och inverkar detta givetvis föga. 

 Däremot betecknas elektriska, gas- och petroleummotorer m. fl. nya 

 detaljer. 



Redan år 1897 går man till ett särskiljande av motorer för 

 omedelbar fabriksdrift och sådana för drivande av elektrisk motor 

 och för de senare meddelas även det antal, som drives med vatten- 

 kraft eller annan kraft, samt dessutom huru många, som ute- 

 slutande avses för belysningsändamål. Därmed kan man säga, att 

 den moderna industriella kraftstatistiken börjar taga form 1897. 

 En liten brist är emellertid, att icke totalsumman motorer och 

 effekt för varje industri inom en grupp meddelas. 



Beträffande primäruppgifterna för de elektriska motorerna för- 

 bättras deras kvalité fr. o. m. år 1902. Det hade nämligen visat 

 sig, att en del sekundära elektriska motorer angivits som genera- 

 torer, vilket måste undvikas för erhållande av korrekta data rörande 

 skillnaden på primära och sekundära kraftmaskiner. I huvud- 

 rubrikerna utbyter man sålunda fr. o. m. år 1901 »elektrisk motor» 

 mot »elektricitetsgenerator», och år 1903 får det förstnämnda ut- 

 trycket beteckna kolumnen för sekundär elektrisk kraft. Ar 1902 

 stryker man även begreppet »elektrisk motor» ur underrubrikerna 

 och inför »elektrisk generator . År 1905 upphör emellertid redo- 

 visningen för huru många elektricitetsgeneratorer, som uteslutande 



