SKOCSINDISTKIKNS KKAl'n-()UHALI,AM)KX. 2o.) 



användas för belysningsändamål, och en sammanfattande huvud- 

 rubrik »elektriska motorer» uppstår ånyo med angivande av antal 

 och effekt. 



Ar 1908 har man emellertid kommit så långt, att en ganska klar 

 uppställning av kraftstatistiken äger rum, varvid märkes, att man 

 ej längre gör skillnad på det totala antalet motorer och dem, som 

 man erhållit effektuppgifter för, utan man meddelar helt enkelt 

 antalet och motsvarande effekt. Vidare angives tydligt »elektriska 

 motorer för omedelbar fabriksdrift» och slutligen »summa motorer 

 (ej kreatursvandringar och vindhjul) för omedelbar drift och för 

 drivande av elektricitetsgeneratorer , dels antal, dels effekt. 



År 1910 hava vi nått fram till en sådan utveckling av ångtur- 

 binen, att densamma redovisas skild från ångmaskinen. Samtidigt 

 göres skillnad på vattenhjul och vattenturbiner. Följande år 1911 

 fortsattes klyvningen, i det att övriga motorer utom de elektriska 

 indelas i oljemotorer och gasmotorer. Slutligen meddelas för första 

 gången elektricitetsverken i Sverige år 1912. Redan följande år, 

 1913, hava vi emellertid att anteckna en reaktion igen, i det att 

 vattenhjul och vattenturbiner, ångmaskiner och ångturbiner samt 

 olje- och gasmotorer ånyo sammanslås, när det gäller att angiva 

 primärmotorernas användning för omedelbar drift eller för drivande 

 av generatorer. Härtill kommer, att antalet motorer ej längre upp- 

 gives, vilket måste betraktas som en avsevärd brist med hänsyn 

 till storleksbedömandet av motorenheterna. 



Sammanfattas den föregående översikten, måste man tyvärr säga, 

 att det offentliggjorda materialet såväl i form som sak undergått 

 så oupphörliga förändringar, att en jämförande användning därav 

 i hög grad försvårats. Även inom denna statistik är sålunda en 

 snar standardisering av innehållet önskvärd, varvid all möjlig hän- 

 syn bör ägnas den inhemska kraftkällan, d. v. s. vattenmotorerna. 

 Om dessa bör man få veta icke blott antal och installerad effekt, 

 deras omedelbara och indirekta användning m. m., utan med hän- 

 syn till kraftöverföringens snabbt tilltagande betydelse måste man 

 klart kunna avläsa, huru mycken kraft av olika slag varje industri 

 förbrukar och detta om möjligt i hästkrafttimmar. Först därigenom 

 få vissa intensitetssiffror en tillfredsställande förklaring. 



3. INDUSTRIENS KRAFTFÖRHÅLLANDEN 1897 OCH 1914. 



Innan vi ingå på en mera detaljerad framställning av skogs- 

 industriens kraftförhållanden, skola vi något uppehålla oss vid en 

 jämförelse mellan denna industri i vidsträckt bemärkelse och vårt 



