SKOGSINDUSTRIENS KRAFTFÖRHÅLLANDEN. 261 



är statistiken ej tillräckligt utvecklad på detta område, varför vi 

 få nöja oss med några detaljer från perioden 1910 — 1914. 



Beträffande vattenhjulens användning är denna på upphällningen, 

 i det att endast 10 °o (kol. 10) av sågverkens vattenkraft hänför 

 sig till dem, men för pappersmasseindustriens vidkommande är 

 bruket praktiskt taget slut. Klart är, att de så gott som uteslutande 

 användas för omedelbar drift. Detsamma gäller också i hög grad 

 turbinerna, i det att endast omkring 10 V (kol. 16) avse elektrisk 

 drift. Anmärkningsvärt är slutligen, att maskinenheternas effekt 

 (kol. 20) är c:a 5 gånger större i pappersmassefabrikerna än i såg- 

 verken, vilket sammanhänger med förut påpekad teknisk karaktär 

 hos de bägge industrierna. 



5. VATTENKRAFT OCH FLOTTNING. 



I anslutning till den föregående framställningen skola vi slut- 

 ligen uppehålla oss vid ett spörsmål, som är särdeles karaktäristiskt 

 och betydelsefullt för just vårt lands skogsindustri. I tab. 15 gives 

 en antydan om, huru den svenska industriens installerade effekt 

 för omedelbar maskindrift geografiskt fördelar sig. Då skogsindu- 

 striens belägenhet ansluter sig till råvarans förekomst, och dennas 

 transport till fabrikerna företrädesvis sker flottledes, hava vi sär- 

 skilt aktgivit på flottningslänen. 



Man erfar, att såväl trä- som pappersindustri har resp. 53,3 och 

 56,6 % av sin kraft inom ilottningsområdet eller totalt för hela 

 skogsindustrien 55,5 °o , under det att övrig industri endast har 

 29,4 % . Västernorrlands län är därvid betydelsefullast (15,6 %). 

 Vidare vet man, att en väsentlig del av denna effekt grundar sig 

 på vattenkraftens tillgodogörande, särskilt inom pappersindustrien. 

 A andra sidan befinner sig den sistnämnda i stark utveckling med 

 åtföljande ökning av ilottgodsmängden. Här förefinnes sålunda 

 ett 2-faldigt vattenintresse inom samma industri, vilken har allt 

 skäl att taga hänsyn både till vattendragens kraftalstrande och 

 transporterande förmåga. Det synes därför kunna förväntas, att 

 på detta håll ett kraftigt hävdande av olika vattenintressens lika- 

 berättigande skall äga rum, så att de missförstånd och svårigheter, 

 som under gällande vattenlag ofta förekommit vid kraft- och trans- 

 portintressens rättsliga avgörande, måtte kunna utjämnas, en för- 

 hoppning, som även innefattar den pågående revisionen av våra 

 vattenlagar. Här hava den svenska skogsindustriens ledare en 

 betydelsefull uppgift, som icke torde hava tillräckligt beaktats, om 

 man får döma av de uttalanden, som gjorts rörande 1910 års 

 vattenlagsförslag. (Forts. .sid. 271.) 



