SVERIGES FLOTTXINGSVÄSENDE. 



EN STATISTISK ÖVERSIKT. 

 Av OTTO HELLSTRÖM. 



UNSKAPEN om flottninesväsfiidets allmänna drai* måste 

 betraktas såsom ganska bristfällig ej endast bland allmän- 

 heten utan även bland dem, som direkt beröras av flott- 

 ningsfrågor. En statistik, som ovedersägligen visar, huru 

 tlottningsväsendet under tidernas lopp utvecklats, och som kan tjäna 

 till underlao för studier i ämnet, saknas och är svnnerliaen be- 

 s varlig att åstadkomma, ej minst pa grund av svårigheten att in- 

 samla primärmaterial. Denna svårighet beror på åtskilliga om- 

 ständigheter. I vissa och ej så få fall finnas ej längre flottnings- 

 föreningarnas räkenskaper i behåll, eller äro de så förda, att 

 nödiga uppgifter ej kunna hämtas ur desamma. Och ofta sakna 

 de, som eljest vore i tillfälle att lämna uppgifter, förståelse för den 

 statistiska utredningens betydelse. De, som hava att syssla med 

 flottningsfrågor, kunna ej nog beklaga bristen på statistiskt material. 

 — Jag kan härvidlag liksom i andra avseenden hänvisa till professor 

 Gunnar Anderssons förtjänstfulla uppsats »Timmertransporten på 

 de svenska vattendragen och dess geografiska förutsättningar». — De 

 statistiska data, jag här nedan framlägger rörande flottleder och 

 tlottning, äro även de mycket bristfälliga. De omfatta endast nord- 

 svenska flottleder och ej ens alla dessa. Dock torde de så till vida 

 hava värde, som de giva uttryck åt den betydelse, detta flottnings- 

 väsende har för vårt lands och enkannerligen Norrlands ekono- 

 miska liv. 



Ehuru sålunda den statistiska utredning, som föreligger i nedan 

 meddelade tabeller, avser Nordsverige, har jag kunnat draga vissa 

 slutsatser angående flottningsförhållandena i landet i sin helhet ur 

 de framkomna sifFerresultaten. 



Norrland, Dalarna och Värmland, här sammanförda under be- 

 nämningen Nordsverige, omfatta vårt stora skogsland. Dess land- 

 areal utgör c:a 70 % och dess skogbärande mark 72 % av hela 

 landets. 



