SVERIGES FLOTTMNGSVÄSEXDE. 277 



flottledernas tillkomst, likasom dessa flottleder äro de förnämsta 

 faktorerna till att omföra skogarna från att vara värdelösa till att 

 bliva värdefulla. Detta ordnade flottningsväsende är emellertid ej 

 giimmalt, i stort sett föga äldre än 50 år. 



Voro de nordsvenska skogarna på stora trakter utan allt värde, 

 innan deras avkastnino flottledes kunde föras ut till förbruknin£[en, 

 sa har ingalunda värdeökningen, i vad den beror pä flottnings- 

 nnijligheten, avstannat genom flottledernas utbyggande. Tvärtom 

 har denna ökning i värde fortskridit genom den förbättrade bygg- 

 nads- och llottningstekniken. Oaktat dyrare byggnader och stigande 

 arbetslöner äro flottningskostnaderna i nedgående, och virke av 

 smäckrare dimensioner kan uttagas och tillgodogöras. 



Att inlåta sig på en beräkning, vilken ökning i värde, som till- 

 kommit de norrländska skogarna pä grund av flottledernas ut- 

 byggande, torde åtminstone med nu tillgängligt siffermateriel vara 

 ett lönlöst företag. Genom flottledernas utbyggande hava skogs- 

 ägarna emellertid tillförts ofantliga belopp, mångdubbelt större än 

 de belopp, som nedlagts på flottlederna. Vid varje resonnemang 

 angående värdet på skogarna nu och förr är det av största vikt 

 att icke glömma detta. 



De här nedan meddelade tabellerna grunda sig på det material, 

 som för av Kungl. Maj:t förordnade flottningssakkunninges räk- 

 ning insamlats och bearbetats av Svenska trävaruexportföreningen, 

 och återfinnas de i nå^ot olika form i sakkunnic^as nvss utoivna 

 betänkande. 



FLOTTLEDERNAS UTBREDNING. 



(Tabell 1.) 



Av den karta, som åtföljer denna redogörelse, får man en god 

 föreställning om, huru det stora skogslandet i norr är genom- 

 draget av tlottleder. Om man därjämte med ledning av tabell 1 

 undersöker flottlederna närmare, finner man ändå tydligare, vilken 

 omfattning, geografiskt sett, det nordsvenska flottningsväsendet har. 

 Som tidigare anförts upptager den dock ej alla de nordsvenska 

 flottlederna, om ock de allra viktigaste. Uppgiften om flodområde- 

 nas areal grundar sig på uppgifter från Hydrografiska byrån, upp- 

 giften om areal inom barrskogsområdet är hämtad från professor 

 Gunnar Anderssons tidigare omnämnda uppsats, med komplette- 

 ring beträffande Dalälvens och Klarälvens områden inom Norge 

 efter mätning ä karta. 



Uppgifterna angående den sannolika skogsmarksarealen inom de 

 olika flodområdena äro mycket approximativa. De grunda sig på 

 uppgifter från en del av flottninosföreningarna. Domänstyi-elsens 



