284 



OTTO HELLSTRÖM. 



Följande gruppering av flottledsonirådena efter antal avverkade 

 flottgods lämnar en översikt angående avverkningsfrekvenscn, sådan 

 den i medeltal pr år ter sig 5-årsperioden 1908 — 1912. 



Antal flottgods pr hektar produktiv skogsmark. 



Av denna sammanställning visar sig, att avverkningsfrekvenscn 

 är lägst i Norrbottens och därnäst Västerbottens län. Skälet här- 

 till är givetvis i första hand, att de nordligaste skogsmarkerna äro 

 mindre produktiva än sydligare belägna. Men även torde vara en 

 medverkande orsak, att inom de två nordligaste länen kronan ägei" 

 mer än 50 °o av skogsmarken, samt att dispositionsrätten till de 

 enskildas skogar är i stor utsträckning inskränkt. Ytterligare ett 

 skäl till att statistiken visar svagare avverkningar inom Norrbottens 

 och Västerbottens län är, att år 1912 ej funnos flera än två celhi- 

 losafabriker och två träsliperier inom de ifrågavarande länen, var- 

 igenom trämasseved icke avverkades i samma utsträckning där som 

 annorstädes. En avsevärd stegring i avverkningsbeloppen för Nori- 

 och Västerbottensälvarna föreligger emellertid under de år, som 

 förflutit, sedan den statistiska utredningen företogs. Avverkningarna 

 på kronoparkerna äro högst betydligt ökade, två nya cellulosa- 

 fabriker hava tillkommit, och bogsering av flottgods från de nord- 

 liga älvarna till söderut liggande förädlings verk äger rum i större 

 utsträckning än tillförne. 



Av stort intresse är kol. 4, som utvisar antalet flottgods pr ar och 

 km flottled för perioden 1908 — 1912. En gruppering av de olika 

 flodområdena efter flottgodstalet giver följande resultat. 



