svi;p,[(.KS 1 i.ottm\(,sväsi:m)i:. 287 



Av denna sammanställning framgår, att flotlningskostnaderna 

 äro liögst i de norrbottniska och västerbottniska älvarna, ett för- 

 hallande som ju är helt naturligt, då antalet tlottgods pr km 

 llottled där också är det lägsta. 



För ett flottledssystem, betraktat som enhet, torde numera den 

 högre tlottningskostnaden i första hand bero på att timmerkvan- 

 titcten är förhållandevis låg och medelväglängden för flottgodset 

 hög. Givetvis kan också anledningen vara den, att stora bygg- 

 nadskostnader återstå oamorterade, men detta gör sig nog numera 

 gällande endast i en del bivatten. I stort sett äro flottledernas 

 anläggningskostnader redan amorterade. Vad som däremot i vissa 

 llottleder föranleder höga kostnader, är nybyggnader av större om- 

 fattning. Detta gäller särskilt de älvar, som ombygga sina sorte- 

 ringsverk. I den föreliggande statistiska utredningen torde emeller- 

 tid inverkan av dylika ombyggnadskostnader ej vara att räkna 

 med. Det är egentligen efter 1912, som de nya sorteringsverken 

 tillkommit. 



Men utom vid de ovan anförda skälen till de olika flottnings- 

 kostnaderna måste man fästa avseende vid såväl skillnaden i kubik- 

 innehåll som virkets aptering. Erfarenheten visar, att virkets längd 

 i första hand samt i andra hand dess grovlek utöva ett bestämt 

 inflytande på flottningssvårighelen och som fciljd därav på tlott- 

 ningskostnaden. Att emellertid ur den befintliga statistiken fram- 

 leta bevis för detta kända förhallande är omöjligt. Härför vore 

 nödvändigt att i varje fall känna den flottade våglängden samt 

 virkeskvantiteten pr kilometer flottled. En viss bekräftelse finner 

 man emellertid för Dalälven och Klarälven, där tlottningskostnaden 

 pr kubikfot ställer sig förhållandevis lag, ehuru det är känt, att 

 medelflottningsvägen i dessa vattendrag är av de längre förekom- 

 mande. Vore kubikinnehållet pr flottgods i Ljusnan känt, skulle 

 sannolikt visa sig, att även där tlottningskostnaden pr kul). -fot är 

 jämförelsevis låg. ehuru medelflottningsvägen är lång. Förklaringen 

 till dessa förhållanden ligger uti, att i de omnämnda vattendragen 

 virke i korta längder i stor omfattning flottas. Och detta virke 

 medför en förhållandevis ringa flottningssvårighet. 



Som av tabellen framgår angives flottningskostnaden pr st. flott- 

 gods för alla flottlederna samt även pr kubikfot för en del av 

 dessa. Huru ofullständigt materialet i avseende å kubikmassan 

 än är. har det sitt mycket stora intresse att undersöka detsamma, 

 och är det nog berättigat att därav draga vissa slutsatser. De flott- 

 leder, som lämnat uppgifter om kubikinnehållet på flottgodset, 

 representera pr år för perioden 1908 — 1912 en flottgodssumma av 



